ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
99 
ben átlátszó, apró (0*5—-2 mm.) a brachytengely irányában megnyúlt, 
vastagtáblás kristálykát, a melyek kombináczióját az V. tábla 2. és 2. a. 
ábráin mutatom be. A megfigyelt alakok: c {001}, b {010}, m {110} és 
£ {111}; ezek közül legjobban tükröztek b {010} és o {011} lapjai. 
Mérés 
Számítás 1 
= ( 010 ) 
: ( 110 ) 
= 50° 
44 r 
50° 
49' 
— 
: ( 011 ) 
= 37 
12 
37 
17 
= ( 011 ) : 
: (Oil) 
= 105 
24 
105 
26 
= ( 111 ) 
: ( 001 ) 
= 64 
14 
64 
19 
Porkura régibb bányaműveléséből („Borbála“-táró) legismertebbek 
a szép, sötétibolyaszinű amethystek ; újabban a Fruzi-patak völgyéből 
érték el a „ Lajos“-ércztömzsöt, a melynek pyritjéhez van kötve az arany. 2 
A szépen kristályodott, soklapú pyrit az erősen mállott andesites dacit- 
breccián és ennek üregeiben ül ; leggyakoribb kisérői a dolomit és a 
kvarcs , az előbbi részint a brecciára, részint közvetlenül a pyritre tele¬ 
pedett, néhol az utóbbit csaknem egészen körülveszi. A pyritről Semper 3 
közölt néhány általános, kristálytani megfigyelést. Nagy ritkaság a baryU 
legalább a gondosan átnézett, sok gyűjtött példányaimnak csak az egyikén 
találtam néhány apró (1—2 mm.), áttetsző, fehér táblácskát, ezek egyiké¬ 
nek rajzát az V. táblán a 3. ábra érzékiti. A méréssel meghatározott 
alakok a következők: 
c {001}, 6 {010}, m {110}, o {011}, {102}, Z {104} 
A lapok aprósága okozta gyönge tükrözés következtében a mérések 
nem voltak kifogástalanok. 
_ Mérés Számítás 
m : m = (110) : (110) = 101° 42' 101° 377 2 ’' 
c : o = (001) : (011) = 52 35 52 43 
: d = : (102) = 38 32 38 51V* 
: l = : (104) = 21 52 21 56Va 
A b {010} oldallapot egyáltalában nem mérhettem; fekvését csak az 
övékből állapíthattam meg. 
A porkurai aranybányákból ismert ásványokhoz, melyeket Cotta- 
Feklenberg 4 , Primics 5 és Semper munkáikban felsorolnak, most még a 
barytot is iktathatjuk. 
1 Helmhacker alapméréseiből. (Denkschriften d. Wiener Akademie. XXXII. 1872.) 
2 Pálfy M., Az Erdélyi Érczhegység bányáinak földtani viszonyai és ércztelérei. 
(M. kir. Földtr Intézet Évkönyve. XVIII. 1911. p. 301—308.) 
3 Semper, Beiträge zur Kenntniss der Goldlagerstätten des Siebenbürgischen 
Erzgebirges. (Abhandl. der kön. Preuss. Geolog Landesanstalt. Neue Folge. XXXIII. 
1900. p. 63—65.) 
4 B. V. Cotta und E. v. Fellenberg, Die Erzlagerstätten Ungarns etc. Freiberg. 
1862. p. 188 és 199. 
5 Primics G., A Csetráshegység geológiája és ércztelérei. Budapest, 1896. p. 115. 
7 * 
