114 
Dr. VENDL MÁRIA 
A (001) véglap mindkét lapja meglehetős széles, sima, jól reflektáló 
lap. A (010) lapjai csak mint keskeny, fényes csikók vannak jelen. 
A prizmák közül az m (110) az egyedüli, mely mind a négy lapjával 
szerepel : az 110 és lIO széles, az 110 és 110 pedig keskenyebb lapok. 
A lapok simák és éles reflexüek. A l (210) két lappal lép fel a kristályon, 
melyek rendkívül sima és éles reflexü lapok. Az m (110) két lapja után 
nagyságra nézve e prizmának 210 lapja következik, mely körülbelül fél 
akkora széles, mint az 110. A 210 lap ellenben csak mint keskeny sáv 
van jelen. A többi prizma közül a 77 (320) és ß (310) csak egy, a x (130) 
két lappal szerepel. E prizmalapok mind mint fényes, keskeny csikók 
jelennek meg. 
Az o (Oll)-nek csak egy lapja van kifejlődve. 
A kristályon négy pyramist találtam nyolc lappal kifejlődve, melyek 
közül kettő a z (lll)-nek, négy az f (113)-nak, egy az r (112)-nek és egy 
a V (llö)-nek lapja. A lapok mind simák és nagyon fényesek, legszélesebb 
az (lll)-nek egy lapja, legkeskenyebb pedig az ( 112 )-é. 
A megvizsgált többi kristály mind a (001) szerint táblás kifejlődésü 
az alább felsorolt formákkal : 
c (001) 0 P 
b (010) oo P oc 
a (100) oo F oc 
m (110 ) oc P 
»? (320) oc P 3 A 
Az a (100) formát csak az egyik nagyobb, 4*5 mm. hosszú, 2 mm. 
széles és 1 mm. vastag, kristályon találtam meg, egy elég széles és a 
főtengely irányával párhuzamosan rostos lappal. Különben ez a kristály 
is érdekes eltorzult kifejlődést mutat, amennyiben a / ( 210 ) prizmának 
l (210) oc P 2 
X (130) oc P 3 
0 (011) oc P 
z (111) P 
2. ábra. 
3. ábra. 
csak két párhuzamos lapja van kifejlődve s e két lap a többinél jóval 
nagyobb mértékben fejlett, mi által az egész kristály e két lappal pár¬ 
huzamos irányban erősen megnyúlt. A prizmák mind simalapuak. E kristályt 
a 2 . ábrában lehetőleg természetes kifejlődésében tüntettem fel. 
A többi kristály nincs eltorzulva, hanem egyenletesen fejlődött. Ezek¬ 
nek egyikét ideális kifejlődésben a 3. ábra mutatja. 
