118 
Dre. MARIE VENDL 
lapjai simák és jól tükröznek. A kristályok különböző nagyságúak, de 
mind roppant vékonyak. A táblák átmérője a b tengellyel párhuzamos 
irányban mérve 3 mm.-tői 3 cm.-ig terjed, vastagságuk pedig 02 mm.-tői 
1 mm.-ig. A kisebb kristályok között vannak olyanok, melyek a b tengely 
irányában való megnyúlást nem mutatják annyira, mint a nagyobb kristályok, 
hanem az a és b tengely irányában körülbelül egyformán kifejlődött táblá¬ 
kat alkotnak. 
A baryttáblák igen gyakran egymással hypoparallel összenövésben 
vannak, mi által vastagabb rozetták keletkeznek. 
A mért és számított értékek a következők : 
1 1 
Mért 
n 
Számított 
001 
: OU 
52° 40' 
6 
52° 43' 
8" 
110 
: lTO 
78° 12' 
8 
78° 23 r 
22" 
001 
: 102 
39° 
7 
38° 61 1 
001 
: 111 
64° 15' 
4 
64° 18' 
29" 
011 
: Oli 
b 
co 
O 
3 
74° 33' 
44" 
102 
: 102 
77° 40' 
1 
3 
1 
77° 42' 
I. Barytine de Gömör-Rákos. 
(Fig. 1-3.) 
Dans la mine de fer à Gömör-Rákos (dép. de Gömör) se rencontrent 
de jolis cristaux de barytine associés à la limonite. 
J’ai examiné cinq cristaux, parmi lesquels un des plus grands 
cristaux — 4 mm de long, 2 mm de large et 1 mm d’épais — est 
particulièrement remarquable par son développement intéressant. Ce cristal 
est tabulaire ainsi que les autres cristaux étudiés de Gömör-Rákos, cepen¬ 
dant ceux-ci forment l’aplatissement suivant la base c (001), celui-là seul 
est aplati suivant les deux faces parallèles du prisme m (110) Ce cristal 
est irrégulier et déformé, c’est pourquoi son dessin (fig. 1. du texte 
hongrois) n’est pas idéalisé, mais représente le développement réel de 
ses faces. 
Le cristal est incolore et transparent ; ses formes sont les suivantes : 
c (001) 0 P 
b (010) oo P oo 
m (110) oc P 
Yj (320) oc P 3 /a 
X (210) oc P 2 
ß (310) oc P 3 
X (130) oc P 3 
O (011) oc P 
z (111) P 
r (112) Ú 2 P 
/■(113) Vs P 
V (115) Vő P 
