148 
ZSIVNY VIKTOR 
Magából a „Középső-György“ táróból dolomiton kívül kristályosodott 
Enargit- ot, melyet az irodalom onnan még nem említ, továbbá a Recskről 
részletesen még le nem irt Pyrit és Quarcz fennőtt kristályait gyüjthettem. 
A kristályos és kristályosodott Whewellit, Kén társaságában, részint apró 
pyrit-kristálykákkal behintett, nagymértékben elváltozott biotitamphibolandezit- 
nek egy érszerű kiterjedésben szulfidos érczeket tartalmazó és igen erősen, 
illetőleg teljesen elquarczosodott részében, főleg annak üregeiben (melyeket 
tökéletlen kristályokból álló, sokszor gömbös vagy karfiolszerű halmazokat 
alkotó dolomit von be) fordul elő, részint pedig egy apró pyrit-kristálykákkal 
behintett, közelebbről még meg nem vizsgált, konglomerátszerű kőzetben 
erecskéket alkotó makrokristályos dolomit üregeiben, szép dolomit kristályok 
közé nőve található. 
A Whewellit kristályai fennőttek, a főtengely irányában oszlopos 
kifejlődésüek s legtöbbnyire szabálytalan összenövés útján létesült csopor¬ 
tokat alkotnak ; párhuzamos összenövés ritkábban fordul elő, s csak egyetlen 
egy ikerkristályt figyelhettem meg. Részint főtengelyük egyik végén 
kifejlődöttek, csaknem kizárólag viztiszták, V 2 —8 mm. hosszúak, vastag¬ 
ságuk kivételesen az 5 mm.-t is eléri, részint pedig az üregeket áthidalóan 
mindkét végükkel fennőttek. Ez utóbbiak 10 mm. hosszúságot és csaknem 
5 mm. szélességet érnek el s repedések folytán többé-kevésbbé zavarosaknak 
látszanak. A terminális lapok tükörsimák, mig a prizmalapok csaknem 
mindig egyenetlenségeket mutatnak és gyakran, illetőleg a mindkét végükkel 
fennőtt kristályoknál mindig, főtengelyükkel párhuzamosan rovátkoltak. 
Említést érdemel az is, hogy Recsk a főleg széntelepekről ismeretes 
whewellitnek harmadik olyan lelőhelye, hol érczbányában található. Ércz- 
bányából eddig csak Freibergből („ Himmelfürst “-bánya) 1 és a Vogézekben 
fekvő Urbeisből („St. Sylvester “-bánya) 2 volt ismeretes. 
A Kén ritkán kénsárga, leginkább mézsárga, kristályos, kisebb 
tömegeket alkot, melyeken olykor kristálylapok voltak észlelhetők; szabad 
kristályait azonban nem találtam. Előfordulására vonatkozólag, melyről már 
a whewellittel kapcsolatban szó volt, még azt jegyezhetem meg, hogy 
legnagyobbrészt whewellittel közvetlen érintkezésben találtam, melynek 
kristályait néha körülveszi s annál fiatalabb képződmény. 
A whewellit második előfordulásával kapcsolatban említett Dolomit - 
kristályok a bázis szerint táblásak, a táblák oldalával fennőttek, alig észre- 
1 F. Kolbeck und V. Goldschmidt: Centrali)], f. Min. 1908. p. 660; Ref. Zeitschr. 
f. Kryst. 1911. XLIX. p. 493. 
2 V. Dürrfeld: Centralbl. f. Min. 1909. p. 553—554; Mitt. d. Geol. Landesanst. 
V. Elsass-Lothringen, 1909. VII. p. 115; Ref. Zeitschr. f. Kryst. 1911. XLIX. p. 512. 
M. H. Ungemach : Bull. Soc. Franc. Min. 1909. XXXII. p. 20—34 ; Ref. Zeitschr. 
f. Kryst. 1912. L. p. 295—296. 
