IO 
Dr. KOTLÁN SÁNDOR 
stádiumában, a mikor belsejében már számos erősen festődö, buroknélküli 
pete látható, igen vaskos, szerkezetében a Clausen 1 által Idiogenes otidis- 
ben leírt „capsule protectrice “-liez hasonló hártyából áll. Ezekben a stádiu¬ 
mokban készített egy-egy hosszmetszetben az uterus kb. 16 - 18, szabad 
petét tartalmaz, melyek nagysága 0'0l35 mm. Nemsokára azonban egy 
finom hártya veszi őket körűi, melynek alakja a hosszmetszetekben ovális 
vagy polygonális. Ebben a stádiumban az uterus fokozatosan elveszti 
falazatát, s az ízek egész parenchymáját az egyes peték által alkotott 
hálózat tölti ki egészen a hosszanti vízedényekig. Egy további stádium¬ 
ban a peték fokozatosan csoportosulnak ; az egyes csoportokat eléggé 
vaskos, hártyás burok veszi körűi, melynek szerkezete a fejlődő uterus 
falazatára emlékeztet. Egy-egy ízben 6—7 petetok képződik, ezek átmérője 
008 — 0*09 mm. Egy petetokban körülbelül 6—7 pete foglal helyet. 
5. Davainea allomyodes 1 n. sp. 
(5. ábra.) 
Gazdaállat : Cyclopsittacus Edwardsii Ousr. 
Lelőhely: Erima. 
Ez a faj bizonyos tekintetben a Fuhrmann által leírt D. aruensis- hez 
hasonlít, tőle azonban csekélyebb nagysági méretein kivül, főleg a hosszanti 
izomzat eltérő szerkezete által különíthető el. 
A kifejlett példányok hosszúsága 60 mm., legnagyobb szélessége 
0*54— 0*76 mm. A skolex gömbölyded, átmérője 0*255x0*289 mm. 
A rostéi hunon két sorban mintegy 160—200 typikus Davainea- borog 
foglal helyet, melyek hossza 0*017—0*018 mm. A szivókák kerekdedek, 
0*078 mm. átmérőjűek és számos apró horoggal felfegyverezettek. A strabila 
nyaki része 0*12—0*2 mm. széles, az izeltség 1—1*8 mm-nyire a skolex 
mögött kezdődik. Az első harmad izei hosszuknál 3—4-szerte szélesebbek, 
normális összehúzódás esetén körülbelül 0*189 mm. szélesek és 0*054 mm. 
hosszúak. Ez az arány egészen az érett, petékkel telt izekig megmarad. 
A kiválasztó rendszer nem tüntet fel különösebb szerkezetet. Az 
izomzatot hosszanti, transversális és dorsoventrális rostok s azonkívül az 
átrium genitale eléggé jól fejlett sugaras izomrostjai alkotják. A külső 
hosszanti izomréteg egyenletesen szétosztott rostokból áll, melyek egyszerű 
réteget alkotnak. A belső izomréteg erősebben fejlett, vaskos izomköte- 
gekből áll, melyek O'01 — 0*02 mm-nyire mindkét végükön elkeskenyednek, 
mi által orsóalakúvá válnak ; a kötegek duzzadt középrésze helyenként 
1 E. Clausen, Recherches anatomiques et histologiques sur quelques cestodes 
d’oiseaux. Thèse. Neuchâtel 1815. p. 39. 
1 âUoç — más, /uvwôrjç = izmos. 
