114 
Dr. FILARSZKY NÁNDOR 
erregenden Pflanzengebilden diejenigen, welche in den Fluthen der 
ungarischen Meeresküste gedeihen, vorzuführen, betreten wir ein Gebiet, 
auf welchem die Thier- und Pflanzenwelt sich dermassen nähert, dass 
eines in das andere überzugehen und sich zu verschmelzen scheint“. 
A jó öreg úr itt bizonyára a Bryozoákra gondolt, melyeket úgy mint 
a régi moszatgyüjtők az algák módjára kezelt, ezekhez hasonlóan ugyan¬ 
csak papirlapocskákra szárított, formolba eltett és gyűjteményébe beso¬ 
rozott ; egyeseket talán algáknak is nézett ; (különben ugyan ily módon 
preparált kis tengeri Crustaceákat, sőt Molluscákat is, félig sós vízben 
élő Bryophyták és Spermatophyták mellett). 
Kis dolgozatában csodálja a nem nagyon mély helyeken, sziklákon, 
virágok módjára nyíló Actinidiákat, rámutat azok mozgási tüneményeire, 
mellyel állati voltukat elárulják, de viszont figyelmeztet azután arra is, 
hogy vannak apró, mikroszkopikus növényi szervezetek, melyek szintén 
élénk, önkényes mozgást végeznek, sőt szabadon helyüket is minduntalan 
változtatják, ami mind bizonyos inger behatására történik, mely a sejtek¬ 
ben rejlik s azokban kiváltódik. A továbbiakban rátér a szaporodásra, 
összehasonlítja a Iiolothuriák, Korállok és Spongiák osztódás és sarjadzás 
utján történő szaporodását némely alacsonyabb rangú növény hasonló 
szaporodási módjával, de a legnagyobb analógiát az állati és növényi 
szervezetek ivaros szaporodásában látja. Dolgozatának rövid bevezetésében 
e csodálatos tünemény méltatásával fejezi be elmefuttatását és rátér az 
algák rendszeres tárgyalására, mellyel, mint mondja, csak bepillantást 
akar nyújtani az egyszerű természetbarátnak. 
Először nagyon röviden adja az algák általános jellemzését ; a régi 
avult alga-rendszert követve, elősorolja azután az algák négy főcsoportját : 
a Protophytákat, Zygosporákat, Oosporákat és Carposporákat, ismerteti 
sorra azoknak a rendjeit: a Chlorophyllophyceákat, Cyanophyceákat, 
Zoosporeákat, Conjugatákat, Goenobieákat, Sphaeropleákat, Coeloblasteákat, 
Oedogonieákat, Chareákat, Fucoideákat, Coleochaeteákat, Florideákat és 
felemlíti az azokba tartozó nevezetesebb nemeket. 
Dolgozatának ez a fő és nagyobbik része inkább csak Hattok könyvének 
igen rövid, felületes és hézagos kivonata, melyben a jó öreg úr sok helyen 
kissé elveti a sulykot, téved fejtegetéseiben és sokszor hamisan értelmezi 
az olvasottakat; e mellett elragadtatja magát az általa használt botanikai 
művekben leirt és lerajzolt formák nagy változatosságától és a leglelke¬ 
sebb bámulója az előtte oly csodálatosnak tetsző élettüneményeknek. 
Algologiai működéséről és tevékenységéről azonban nem ez a kis 
dolgozata, hanem szép és gazdag gyűjtése tesz tanúságot. A M. N. 
Muzeum növénytani osztályába került, oly nagy gonddal összeállított 
gyűjteményével szerezte legnagyobb érdemét a jó öreg úr és annak mélló 
