150 
Dr. KOCH SÁNDOR 
c 
{001! 
D {302} 
b 
(010! 
d {102} 
m 
(110) 
l {104} 
n 
{120} 
« {111} 
0 
{011} 
r {012} 
u 
{101} 
y {122} 
A mért és számított szögértékek a következők : 
c :o = 52° 
40' 
.52° 
43' 
c : r 
= 
46° 
01' 
46° 
06' 
o : h = 37° 
17' 
37° 
17' 
c : z 
= 
64° 
29' 
64° 
18' 
o :o r = 105° 
20' 
105° 
26' 
c:n 
== 
56° 
59' 
57° 
01' 
c:l = 21° 
55' 
21° 
56' 
m : z 
= 
25° 
35' 
25° 
32' 
o 
co 
II 
r-o 
50' 
43° 
53' 
m : r 
= 
43° 
58' 
43° 
56' 
o 
00 
.co 
II 
50' 
38° 
51' 
n : y 
= 
33° 
01' 
33° 
01' 
o 
I> 
r-^ 
40' 
77° 
42' 
m : m" 
’'= 
78° 
20' 
78° 
22' 
O 
00 
iO 
II 
12' 
58° 
10' 
m : m 
= 
101° 
35' 
101° 
38' 
u : u = 116° 
24' 
116° 
21' 
n : rí' 
' = 
63° 
20' 
63° 
21' 
67° 
41' 
67° 
31' 
b : n 
31° 
29' 
31° 
31' 
D:D'= 135° 
22' 
135° 
02' 
b : m 
= 
50° 
49' 
50° 
49' 
A lapok mind teljesen sima felületitek, tükrözésük éles. Uralkodó 
alakok a d és o s a kristályok ennélfogva pyramisos habitusnak. A talált 
tizenkét alakot együtt egy kristályon sem észleltem ; a legtöbb lapít 
kristályon 11 alakot, a leglapszegényebb kristályon pedig 5 alakot mértem. 
A kristály habitusát az előbb emlitett két uralkodó dóma adja meg, a 
többi dóma-lapok keskeny csík alakjában jelentkeznek, ugyan igy a 
á, m és n lapjai is, melyek közül a b a legjobban, az m kevésbbé s az 
n a legkevésbbé kifejlett. A pyramis-lapok egészen aprók. 
A kristályok teljesen viztiszták, igen szorosan egymás mellett fej- 
lődöttek, ugyannyira, hogy némelyiknél csak a véglap s a két uralkodó 
dóma-lap alakulhatott ki. 
Ilyen typusú baryt-kristályok meglehetősen ritkák; ez ideig csak 
Harsiigenből (Wermland) ismertetett ilyeneket Hamberg* és Konsbergból 
Vogt.** Mind a két előfordulásnál szintén a cl és o lapok dominálnak. 
A Harstigenből származó kristályok lapokban szegényebbek, 'mint a 
gyertyán ligetiek, a Kongsbergbői leírtak azonban gazdagabbak. 
* Stockh. Geol. för. törli. J889. 
** Norsk. Geol. Tidskr, 1908, 
