XVIII. 
ANNALES MUSEI NATIONAL IS HUNG ARICI. 
1920—21. 
A MŰSZÁKI ÉS SZTANIZSAI ARANYBÁNYA 
CALCITJAI. 
Irta: De. Vende Máeia. 
(Hét ábrával.) 
A hunyadmegyei muszári és sztanizsai aranybányában az arany 
kisérő ásványai közé tartozik a calcit is, mely mind a két helyen igen 
szép kristályokban fordul elő. E calcitokból De. Zimanyi Káeoly m. nemz. 
museumi osztályigazgató úr szép darabokat gyűjtött, melyeket megvizs¬ 
gálás céljából nekem adott át. 
SCHUMACHEE 1 az erdélyi aranybányákról szóló munkájában ismerteti 
az arany kisérő ásványait s a muszári calcitokról is ad rövid ismertetést. 
Megemlíti, hogy a kristályok többnyire skalenoederes és romboederes 
kifejlődésnek, mint formákat felemlíti a — V 2 R, — 2 R romboedereket és 
az BS skalenoedert. A néha előforduló ikrekről szintén említést tesz, sőt 
ezekről ábrát is közöl. Érdekes ezeknél az a jelenség, hogy a —■ V 2 R 
szerint összenőtt egyének közül az egyik jóval nagyobb, mint a másik. 
Részletesebb ismertetést Schumachee munkájában e calcitokról nem 
találunk. 
A muszári calcitkristályok kifejlődésük szerint négy csoportba oszt¬ 
hatók, illetőleg négy typust képviselnek. 
I. typus. 
Az első csoportba tartozó kristályok aprók, 1 — 2 mm. nagyságúak, 
kissé rózsaszínűek és szürkés-fehér kvarczon V 2 —2 cm. átmérőjű gömbös 
csoportokban helyezkednek el. E gömbök felületén csak a kristályok végei 
a (0112) —V 2 R lapjai láthatók. Ez apró, gömbös csoportokat alkotó 
calcitkristályok közelében nagyobb, kissé szürkés szinti, félig átlátszó 
calcitkristályok nőttek kisebb csoportokban a kvarczra, melyek a (0112) 
— V 2 Í? és (1010) 00 R kombináczióját mutatják. A prizma rövid, lapjai 
1 Schumacher, Goldlagerstätten in Siebenbürgen. Zeitschrift für praktische 
Geologie. 1912, Seite 57. 
