188 
Dr. VE NDL MÁRTA 
mérhető. A prizma itt is rövid, csak kevés látható belőle a kristály 
fermo vése helyén. 
III. typus. (3. ábra.) 
E kristályok mind romboederes termetüek és néha a romboederen 
kivül más forma nem is található rajtuk. A romboeder az f (0221) — 2R, 
melynek lapjai egyenetlenek, érdekes étetési idomokkal. A kisebb 3—5 mm. 
élhosszal biró kristályok, drúsákban szorosan egymás mellett helyezked¬ 
nek el, csak felső részük, a három romboeder-lap szabad, néha ez is 
csak részben. A kristályok áttetszők, néha egészen átlátszók, kissé sárgás 
színűek s alul rudasszerkezetü calcitba mennek át. Mint kisérő ásvány, 
gömbös marcasit lép fel. A (0221) — 2 R romboeder sarkéleit gyakran 
az r (1011) R tompítja, legtöbbnyire azonban csak nagyon keskenyen. 
Sok kristályon megjelenik még apró és fényes lapokkal a (0112) — V 2 R 
romboeder és a (2131) R3 skalenoeder. A (0221)—2R, 
(O 112 ) — 1/2 R és (0221) — 2 R, (0112) — V 2 R, 
(2131) — R3 kombinációját mutató kristályok között 
találhatók olyanok is, melyeknél a (0221) — 2 R 
étetett, hálóhoz hasonló rácsozatu lapjára apró 
egyének nőttek a (0112) — 1 /iR szerinti ikerállás¬ 
ban. (Lásd Schumacher idézett müvét.) 
IV. typus. (4. és 5. ábra.) 
A IV. typust alkotó kristályok skalenoederes 
termetüek, de a II. typust alkotó skalenoederes 
kristálytól teljesen eltérők. Formákban a leggazda¬ 
gabb ez a csoport; két skaleoneder (két pozitív és 
egy negativ), hat romboeder (két pozitív és négy 
negativ) alkotja a kombinácziókat. A prizma hiány¬ 
zik. Az uralkodó forma egy negativ skalenoeder; az erre vonatkozó 
mérések eredményei a következők: 
Határértékek 
Rövidebb sarkéi hajlásszöge: 83°58' — 84°5' 
Hosszabb „ „ : 28°25' — 28°34' 
Ez adatokhoz közel állnak a következő skalenoederek hajlásszögei: 
— 3 '/2oR”_/3i = (18._49._67. 20) 
18. 49. 67. 20 : 67. 49. 18. 20 = 84° 2' 58" 
18. 49. 67. 20 : Ï8. 67. 49. 20 = 28° 28' 18" 
— 3 /2ÍZ 2 % = (11.29.40.12) 
11. 29. 40, 12 : 40. 29. 11. 12 = 83° 16' 14" 
11. 29. 40. 12 : 11. 40. 29. 12 = 29° 11' 12" 
