MUSZÁRI ÉS SZTANIZSAI CALCITO K . 
191 
Mért 
Számított 
2131 : 2311 
75° 17' 
75° 22' 
2131 : 0221 
37° 34' 
37° 41' 
2131 : 4041 
19° 28' 
19° 33' 
2131 : 3121 
35° 35' 
35° 36' 
18.49.67.20 : 18.67.49.20 
28° 30' 
28° 28' 18" 
18.49.67.20 : 67. 49. Ï8. 20 
84° 2' 
84° 2'58" 
18.49.67.20 : 0.29.29. 10 
16° 5' 
16° 6'10" 
* 
m 
772 
6. ábra. 
m 
A megvizsgált sztanizsai calcit a 
Magyarok hegyi Pap (Popa) aranybányá¬ 
ból származik. 
A sztanizsai Kolcz Szt. Háromság 
bánya rövid oszlopos, a (0112) — Va R 
és (1010) oo R kombinácziójából álló cal- 
citjait Primics György 1 ismerteti az Erdélyi 
Értesítőben megjelent értekezésében. Budai 
József 2 is, ugyancsak az Erdélyi Értesítő¬ 
ben, említést tesz a sztanizsai caleitról, 
melyek szintén a (0112) — Va R, vagy a 
(0112) — Va R és (1010) oo R kombiná- 
cziójának alakját mutatják. 
A Magyarok hegyi Pap bányából 
származó calcitkristályok mészkövön ülnek 
pyrit társaságában; mind prizmás kifejlő- 
désüek, de azért két csoportba oszthatók. 
Vannak rövid prizmás kristályok, melyek tetején a (0112) — l / 2 ^ lát¬ 
ható és hosszú oszlopos kristályok, melyeket a (2131) R 3 skalenoeder 
tetőz be és melyek igen gyakran mind a két végükön kifejlettek (6. ábra). 
E kristályokon néha fellép az (5052) 5 / 2 R romboeder és mint keskeny 
csillogó lap tompítja a (2131) megfelelő éleit (7. ábra). A kristályok viztiszták, 
átlátszók, a lapok jól fejlettek, fényesek. A kristályok nagyságára nézve 
megjegyzendő, hogy a rövid oszlopos (1010) és (0112) kombinácziójából 
7. ábra. 
1 Erdélyi Értesítő, 1891. XVI. p. 129. 
2 Erdélyi Értesítő, 1890. XV. p. 318. 
