ROZSNYÓ ÁSVÁNYAINAK ISMERETÉHEZ. 
561 
{558}, {778}, és {552} nem közönséges alakokra engednének következtetni, 
amelyek számított hajlásai az oktaéderhez : 11 0 25', 12° 16', 18° 24', 19° 28'. 
Ezek a keskeny lapok az [ill. Ili] öv irányában kissé görbültek és egy 
dyakisdodekaéder értelmében gyöngén rostosak (XII. tábla, 2. ábra) is, 
valószínűleg az elég közönséges p |22l}-hez tartoznak, amelynek számí¬ 
tott hajlása (221) : (111) = 15° 47%' a felsorolt közelítő mérések szélső 
határértékei közé esik. 
Mérés Számítás 
o : 
: a = 
au) 
(100) 
O 
II 
49' 
I 54° 
44' 
: o' = 
(111) 
= 70 
34 
70 
32 
a : 
: a' = 
(100) 
(010) 
= 89 
57 
90° 
0 
: e = 
(210) 
= 26 
40 
26 
34 
e : 
: o = 
(210) 
(111) 
= 39 
16 
39 
14 
: s = 
(321) 
Ä 16 
49 
17 
iy 2 
s 
: a = 
(321) 
(100) 
= 36 
22 
36 
42 
: s' = 
(32 î) 
= 30 
56 
31 
oy 4 
Néhány egyszerű kombinácziót a XI. és XII. táblán láthatunk. 
A rozsnyó-rudnai határban levő «Lajos»- és «Béla»-bányákban 1 a pyrit 
gyakrabban található. 
Arsenopyrit. 
Az arsenopyrit vékonyoszlopos, csaknem tűalakú kristálykái (1. ábra) 
lencsealakú si deritrhomboédereken ültek, chalkopyrit, tetraédrit és pik¬ 
kelyes muskovit kíséretében. A kristálykák sárgásbarnára 
futtatottak, 1—8 mm hosszúak és 0*8—0*5 mm vastagok; 
a szabadon kifejlett végükön q {011} domának síma lapocs¬ 
kái, némelyeken még egy tompa, de nem mérhető {ohi} lát¬ 
ható ; az oszloplapok nagyon egyenetlenek. 
A másik arsenopyrit élénk fémfényű és ónfehér kris¬ 
tálykái vaskos fakóérczbe nőttek, színük világosabb mint 
rendesen az arsenopyrité, ami különösen a frissen kiszedett 
kristályokon szembetűnő. A íakóérczben még kvarczkristály- 
kák és chalkopyrit-szemek is vannak. Az oszlopos vagy 
domás kifejlődés az arsenopyritre és glaukodotra egyaránt 
emlékeztet, de az elég jó hasadás az oszloplapok irányában 
már inkább az arsenopyritre. 
A kristályok 0*5—1 mm, ritkábban 3—4 mm nagyok, 
kombináczióik legtöbbnyire domásak (2. ábra), de oszloposak 
1 Melczer az id. helyen 536. 1. 
Annales Musei Nationalis Hungarici. XIII. 
