ROZSNYÓ ÁSVÁNYAINAK ISMERETÉHEZ. 
568 
Az egyszerű kombinácziókon a megfigyelt alakok: n {012}, q {Oil}, 
m {HO}, e {101} ; a mért szögeket már másutt közöltem. 1 
A chemiai elemzés szerint, melyet Zsivny Viktor m. nemz. múzeumi 
segédőr volt szíves elvégezni, ez az arsenopyrit a rendes alkotórészeken 
kívül még nikkelt, kobaltot és egy kevés ólmot is tartalmaz . 2 
A vékony oszlopos arsenopyritnek csak egy példányát gyűjthettem 
■a már kifejtett érczkészletből. A tetraédritba nőtt arsenopyrit a bánya 
VII. szintjéről való; ritkábban találják a IX. szinten is. 
Megemlítem még, hogy Dobsinán a Gugel-hegy «Jóremény-bányá»- 
jában és Felső-Szalánkon (Szepes vm.) az «Ádám és Éva»-bányában az 
arsenopyrit szintén fakóérczben fordul elő. 
Pyrrhotin. 
A pyrrhotin a bánya VII. szintjén a pátvaskőben mindig a chalko- 
pyrittel összenőve található. Két nagyobb kézipéldányon a chalkopyrit 
üregében pyritkristályok drúzája képződött ; az üregnek egyik falán a pyrit 
és chalkopyrit közt 2—8 cm vastagságban a vaskos pyrrhotin van, részben 
erre telepedtek a pyritkristályok. Zsivny Viktor a pyrrhotinban 0*14% 
nikkelt mutatott ki. 
Chalkopyrit. 
A chalkopyrit vaskosan található a vaspátban és kisebb-nagyobb 
szemek a tetraédritben, ritkábbak 2—6 mm nagyságú, többnyire rosszul 
kifejlett sphenoides kristályai. Az uralkodó p {Hl} lapjai a szokott irány¬ 
ban rostosak, z {201} kis, de jó fényű, m {110} pedig egészen alárendelt 
lapokkal. (XII. táb. 8. ábra.) 
Mérés 
Számítás 3 
P : P = (111) : 
: (III) 
= 108° 
40' 
108° 
40' 
0" 
: (111) 
= 109 
50 
109 
52 
30 
: z = 
(201) 
= 39 
1 
39 
5 
28 
z : z = (201 
: (201) 
= 53 
47 ' 
53 
-.48 
52 
: p 
: (UI) 
- 75 ' 
38 ' 
To' 
36 
59 
: m 
: (HO) 
= 50 
55 
50 
54 
32 
1 Mathemat. és Természettud. Értesítő. 1914. XXXII. köt. 707. lap. 
2 Zsivny Viktor, Gömörmegyei ásványvok chemiai elemzése. (Ann. Mus. Nat. 
Hung. 1915. XIII. p. 583-585.) 
3 Haidinger alapértékéből számítva 
36 * 
