564 
ZIMÁNYI KÁROLY 
Tetraédrit. 
A vaskos tetraédrit és chalkopyrit elég gyakoriak a sideritben, azon¬ 
ban nagyobb tömegekben nem fordulnak elő. A bánya egyes helyein csak¬ 
nem zárványmentes szép kagylóstörésű tetraédrit található, másutt is¬ 
mét különböző ásványokat mint chalkopyrit, arsenopyrit, kvarcz zár magába. 
A kristályosodott tetraédritet Rozsnyóról először Maderspach L. 1 2 
említi, Schmidt S. pedig röviden leírta. A kristályok mind tetraéderes 
külsejűek, nagyságuk 2—4 mm, néha 6—8 mm is; az egyszerű tetraéderek 
ritkák, a kombinácziókon uralkodó alak többnyire o {in}, a nagyobbakon 
olykor n <[211} is, ezeken kívül elvétbe még d {110} lapjai nagyobbak, a többi 
alak lapjai kicsinyek "vagy keskeny csíkok. Mérésekkel megállapíthattam 
a következőket: 
a {100} a {411} 
d {110} ij) {955} 
o {111} n {211} 
{811} rí {2Î1} 
s {321} 
Ezeken kívül vannak még jól mérhető, de ingadozó hajlású keskeny 
lapok, amelyek geometrikailag {722}, {483}, {544} és {655} alakokhoz állanak 
közel. Az apró kristálykák kombinácziói egyszerűek, lapjaik csaknem tükör¬ 
simák, míg a nagyobbakon az o {111} és n {211} lapjai erősen rostosak [o. a] 
élek irányában, nem ritkán ennek a két alaknak lapjai lépcsősen váltakozva 
építik fel a kristályt. (XII. táb. 5. ábra.) Elég gyakran kisebb kristálykák, 
hypoparallel állásban nőttek a nagyobbakra, különösen a tetraéderes csú¬ 
csok körül. A megfigyelt kombinácziók (XII. táb. 4—6. ábra és XIII. táb. 
1. ábra) : 
o, d 
o, d, n, a 
o, d, a 
o, n, d , a 
o, n, d 
n, o, d , a 
o, n, a 
o, d, n 
o, n, d , a , rí 
o, n, d, a, s, rí 
o, n, d, a, s, (p, fi, {811}, rí 
Az alakok megállapítására a következő mérések szolgáltak 
1 Bányászati és Kohászati Lapok. 1879. XII. 52. ]. 
2 Földt, Közlöny. 1879. IX. 127. 1. 
