566 
ZiMÁNYI KÁROLY 
1. c, o, n, ui 1 a, b, e, m, f, i, y (6. ábra). 
2. c, o, u, a, X, vi, l, e (8. ábra). 
8. c, o, a, u, m, e, x, b (4. ábra). 
4. c, o, a, u, x , m, e. 
5. c, o, u, a, b, m, n, x (7. ábra). 
6. c, o, a, x, u, m, n, b, ft, e, f, y, jj. (5. ábra). 
7. c, o, a, u, b, m, n, x, y, e, l, co, p, x, (8. ábra). 
8. c, u, n, b, vi, e, l, co, o, y, a. 
9. c, m, o, u, n, b, a, e, y, p, x (9. ábra). 
10. c, o, u, n, a, b, y. 
A véglap felülete nem ritkán zavart, olykor az ikerhat-ár látható 
(5. 6. es 8. ábra), vagy a különböző egyénekhez tartozó részekét "gyönge 
rostozás árulja el (8. 8. és 9. ábra), a mely párhuzamos az [o:c] élekkel. 
Míg a prismaöv apró lapjai sokszor kifogástalan sírnák, addig u {112} lapjai 
: „rendesen finoman rostosak. Az 
ikrek két vagy több egyénből 
alakultak, olykor elég szimmet- 
riás kifejlődésűek (3. és 4. ábra), 
máskor az iker-egyén csak mint 
keskeny lemezke, vagy csak 
nehány lappal fejlett ki (6. 8. 
és 9. ábra). 
A kilenczedik kristály egy 
hármas, illetőleg négyes ikernek 
6. ábra töredéke, a melyet az egyik bá¬ 
zislapra vetítve lehetőleg ter¬ 
mészetimen ábrázoltam (XIII. táb. 9. ábra), az ikerösszenövés módját 
pedig a fennebbi vázlatos ábrából (6. ábra) láthatjuk. 
A normális állású I. egyénnek (ÎÏ0) lapjához nőtt a II. egyén, a mely¬ 
nek termináló lapjai n, oés u. A kristály töredéken a III. egyénnek egy lapja 
sem látható ; ez utóbbihoz nőtt ikerállásban a IY. egyén, a melynek nagy 
m lapja alkotja a 79°-nyi (mérve 79° 17') beugró normálszöget, termináló 
lapjai pedig c, x és o. Az I, II és III. egyénnél a prisma tompa szögei, 
az I. III. és IY. egyénnél pedig annak hegyesszögei vannak egymás mellett. 
A prismaővnek b (0Î0) lapja az I. egyénhez tartozik; a kristályka alsó végén 
csak az I. és II. egyénnek nehány n, o, u, y, és a lapja fejlett ki. 
Az alakok megállapítására szolgált méréseket már közöltem, 1 itt csak 
még az egyik kristályon mért (430) hajlásait adom pótlólag. 
1 Mathemat. és Természettud. Értesítő. 1914. XXXII. köt. 709. 1. 
