580 
ZSÍVNY VIKTOR 
(M s 45 , M055)3 $ 0 ; S 3 . 3 o , 
mely jól egyezik Kretschmer 1 általános tapasztalati képletével : 
1 ii in 
(M x , M y )3 M S 3+ jl., 
melyben 
/ 
M — Cu, Ag, 
ii 
M — Zn, Fe, Pb, Hg, Mn, Ni, 
in 
M — Sb, As, Bi. 
X 
X + y — 8‘00, — ; változó. 
y 
Ezt az utóbbi képletet kielégíti a Kretschmer, 2 Prior-Spencer 3 
és a TscHERMAK-féle 4 specziális képlet . 
Kretschmer képlete : 
« 
X Cu 9 Sb 3 S 9 + Zn G Sb 2 S 9 5 6 
Prior-Spencer képlete : 
8 B 2 'S. R"' 2 S s + X [6 R"8. B 2 "'S 3 y 
vagy az előbbihez hasonló írásmódot használva : 
X Cuq Sb 2 Sq ■■f Zn 6 Sb 2 S 9 
Tschermak a következő componenseket tételezi fel a tetraédritekben : 
Cu 3 SbS 3 és CuZn 2 SbS 4 . 7 
1 Zeitschr. Kryst. u. Min. XLVIII, 510 (1911). 
2 Loc. cit. 510-511. 
3 Min. Mag. Journ. Min. Soc. XII, 202 (London 1899). 
4 Tsch. Min. Mit. XXII, 401; Tschermak, Mineralogie, 364 (1894); Tschermak. 
Becke, Mineralogie, 455 (1915). 
Abban a speciális esetben, ha Zn- 1 Cu 2 helyettesíti, Tschermak képlete nem felel 
meg a KRETSCHMER-féle tapasztalati képletnek. 
* Hol Gu-t : Ag, Zn- 1 : Fe, Pb, Hg, Mn, Ni, Sb-t : As, Bi helyettesítheti. Az x Kret- 
schmer elemzéseinél 2 és 10 közt változik, leggyakrabban 3 —4-ig terjedő értékeket vesz fel. 
6 Melyben R' — Cu, Ag ; R" — Fe, Zn; R"' — Sb, As, Bi; x egy kis tört: gyakran 
Vio és 1 f 5 , de felemelkedik y 2 -ig az igen vasdús Coppit-ban. 
7 Az első componens Cu-át: Ag, a második componens Zn-ét: Hg, Fe, vagy Cu 2 
helyettesítheti. 
