4 
SOÓS LAJOS 
nyílással nyílik a szabadba. Ezt az üreget köpeny- vagy lélekzőüregnek 
nevezzük, mivel ebben vannak elhelyezve a kopoltyúk, illetőleg kopoltyúk 
hiányában ennek a felülete a lélekzőfelület. A tüdőscsigák lélekzőüregének 
nyílása mindig kerek s lélekzőnyílásnak (pneumostoma) nevezzük. El- 
helyeződését illetőleg tudnunk kell, hogy a jobbra csavarodott csigákon 
a test jobboldalán, a balra csavarodottakon pedig megfelelően annak bal¬ 
oldalán keresendő. 1 Ebben az üregben vannak elhelyezve a köpenyszervek 
néven összefoglalt szervek, jelesen a vese, a szív, a kopoltyiik és az osphradium 
néven ismert érzékszerv. Ez utóbbi a tüdőscsigákban csak többé-kevésbbé 
dégénérait állapotban van meg, avagy teljességgel hiányzik, azért ez al¬ 
kalommal ismertetését mellőzhetem, épen úgy, mint a kopoltyúét is, mert a 
tüdőscsigáknak valódi kopoltyújuk tudvalevőleg soha sincs. A köpeny¬ 
szervekhez számíthatjuk bizonyos fokig a végbelet is, bár tulajdonképen 
nem fekszik a lélekzőüregben, hanem csak annak a fala mentén fut végig 
s nyílása közvetetlenül a lélekzőnyílás mögött van. A Pulmonáták meglévő 
és tágabb értelemben vett köpenyszervei úgy helyezkednek el, hogy — 
jobbra csavarodott formát véve alapul — a köpenyüreg jobb zuga mentén 
fut végig a végbél, ettől balra, nem nagy távolságra foglal helyet a vese, 
s viszont ettől balra, közvetetlenül mellette, sőt részben a vese megfelelő 
íves beöblösödésébe benyomódva található a szívburok s benne a fej felé 
eső részen a szívpitvar, mögötte a szívkamra. Balra csavarodott fajokon 
a szervek sorrendje megfelelően fordított. Meg kell azonban jegyeznem, 
hogy ez csak schema — bár a legtöbb esetre érvényes schema — mert a kö¬ 
penyszervek elhelyeződésében különböző körülmények eltolódásokat idéz¬ 
hetnek elő. 
A köpenyüreg viszonylagos nagysága nagyon különböző s általá¬ 
ban véve a test és a héj alakjától függ. Oly fajoknak, melyeknek a zsiger- 
zacskója s ennek megfelelően héja kevés számú, de tágas kanyarulatból áll, 
a mivel együtt szokott járni az utolsó kanyarulat öblös volta, nem mély, 
de nagyon széles, tágas lélekzőürege szokott lenni ; oly fajoknak viszont, 
melyeknek zsigerzacskója és héja igen sok kanyarulatból áll, azoknak 
köpeny ürege keskeny, de nagyon mély, szinte lapos csőalakú. A köpeny¬ 
üreg mélysége hatással van a vese alakjára is, mert a mély lélekzőüreggel 
bíró fajoknak rendesen hosszú, keskeny, néha szinte szalagalakú, ellenben 
a rövid, széles lélekzőüreggel ellátott fajoknak sokkal zömökebb veséje van. 
A jobbra csavarodott csigák veséje — mint említettem — a végbéltől 
mindjárt balra, tehát a lélekzőüreg jobboldalán, annak a boltozatán és 
1 A csavarodás irányát nagyon könnyű megállapítani, mert a nézővel szembe és 
csúcsával fölfelé fordított héj nyílása baloldalon fekszik, ha balra csavarodott a héj, és 
jobboldalon, ha jobbra csavarodott. 
