MAGYARORSZÁGI PULMONATAK ANATÓMIÁJA. 
5 
egészen a mélyén foglal helyet s szélesebb végével, vagyis alapjával a köpeny¬ 
üreg alapjára támaszkodik, míg ellenkező vége, vagyis a csúcsa a fej irá¬ 
nyába fordult. Nagy általánosságban megnyúlt háromszögalakú test, mely 
hosszabb tengelyével párhuzamosan fut a végbéllel. Hátul, alapjánál a leg¬ 
szélesebb s előre, a csúcsa felé lassan megvékonyodik. A vese a héj 
eltávolítása után rögtön szembetűnik, mert színével élesen elüt a kör¬ 
nyezetétől. • . 
A vese szerkezete tekintetében a Pulmonáták két csoportja, a Basom- 
matophorák és Stylommatophorák között meglehetősen éles különbség van. 
A Basommatophorák veséje egyszerű zacskó, melynek külsőleg is élesen el¬ 
határolódott vezetéke (húgyvezeték, ureter) nincsen s váladéka a vese csúcsán 
lévő nyíláson át távozik el. Szövettanilag azonban a vese tulaj dónké peni 
kiválasztó része meglehetősen élesen elhatárolódik a pusztán kivezetésre 
szolgáló résztől. Más szerkezetű a Stylommatophorák nagyobb részének 
veséje, mert annak külön vezetéke, uretere is van, mely köz vet et lenül a 
vese csúcsánál kezdődik. A vezeték nem egyenes folytatása a vesének, mert 
nem egyenesen előre irányul, hanem sajátságosképen hátrafelé s a vese 
mentén, ahhoz szorosan hozzánőve egészen a vese alapjáig halad, a hol 
elválva tőle, erős ívben hirtelenül áthajlik a végbél oldalára s annak a 
mentén halad tovább a végbélnyílás tájékáig, a hol végződik. A járatnak 
elülső, a veséhez nőtt része, az ú. n. elsődleges húgyvezeték széles és lapos, 
mely azonban a vese alapja felé fokozatosan megvékonyodik s végül hen¬ 
geres csővé válik. A vezeték második, a végbél mentén haladó részét másod¬ 
lagos húgyvezetéknek nevezzük. Míg az elsődleges húgyvezeték egész 
lefutásában zárt járat, addig a másodlagos húgyvezeték részben vagy 
egészben nyitott lehet, a mi azt jelenti, hogy egy részét csillangós sejtekkel 
kibélelt csatorna helyettesítheti. Abban a tekintetben, hogy a másodlagos 
húgyvezetéknek mekkora része zárt és mekkora nyitott, a változatosság 
rendkívül nagy s a mint látszik, egyáltalában nem alkalmazkodik az egyéb 
sajátságok alapján megállapított systematikai sorrendhez. Vannak u. i. 
fajok, melyeknek egész másodlagos húgyvezetéke nyitott s így tulajdon- 
képeni húgyvezeték-nyílásuk mindjárt a vese alapjánál keresendő, míg 
más fajokban a vezeték harmada, fele stb. zárt, ill. nyitott, minek követ¬ 
keztében a tulaj dónké peni nyílás a vese alapja és a végbélnyílás közé eső 
távolság valamelyik pontján foglal helyet. A legtökéletesebben fejlett 
fajoknak, a legmagasabbrendű Helicidáknak egész hosszában zárt másod¬ 
lagos húgyvezetékük van. 
A másodlagos húgyvezetéknek itt ismertetett viszonyairól egyébként 
csak a teljesség kedvéért emlékszem meg, mert vizsgálataim során e viszo¬ 
nyokra csak alárendelt mértékben voltam tekintettel, egyrészt azért, mert 
a kisebb rendszertani egységek elhatárolására alig remélhettem tőle fon- 
