10 
. ; \SQÓS. LAJOS . 
hosszabb vagy rövidé bb s midőn a nyálmirigyek a gara tide ggy űr ű mögött 
fekszenek, ez alatt haladnak át.; , .. v j. . 
A gyomor többnyire egyszerű, kisebb-nagyobb tágulata a bé.lcsatorná- 
nak, mely vagy egységes, vagy pedig, mint pl. a Basommotophorák nagyobb 
részének esetében, több részre különül el. Erről az illető helyen külön meg- 
emlékszem. A gyomorba vagy a gyomor után következő középbél kezdő¬ 
részébe egy vagy több vezetékkel egy nagy mirigy nyílik, a közönségesen 
májnak, vagy helyesebben indifferens névvel középbélmirigynek neve¬ 
zett szerv. 
A gyomor után következő középbél egyenletes átmérőjű cső, melynek 
hosszúsága nagyon különböző. Legrövidebb, mint más állatok esetében is, 
a húsevőké, hosszabb a növényevőké s leghosszabb az ú. n. homokevőké, 
vagyis azoké, melyek szerves törmelékből, Diatomeákból stb. élnek s a 
táplálékkal ballasztként nagymennyiségű homokot is vesznek fel. Ha rövid 
a bélcsatorna, akkor egyszerűen U-alakúan hajlott cső, ha azonban hosszabb, 
több, állandó és esetenként nagyon jellemző kanyarulatot ír le. A gyomor 
és a közé pbél rendesen be van ágyazva a középbélmirigy anyagába. 
A középbél folytatása a végbél; ennek lefutásáról már a köpeny¬ 
szervek kapcsán szóltam s legföljebb még azt jegyezhetem meg róla, hogy 
egyszer vastagabb, máskor ellenben vékonyabb a középbélnél. Hossza a 
köpeny üreg mélységétől függ. 
8. Ivarkészülék. A Pulmonáták rendszertani anatómiájában 
egészen különleges hely illeti meg az ivarkészüléket, mert ez a rendkívül 
bonyolult szerv tapasztalat szerint fajonként változik, azért a radula mellett 
ennek van legnagyobb szerepe a fajok határának megvonásában. Vizsgála¬ 
taim czéljának megfelelően én is erre vetettem a fősúlyt s az alább tárgyalt 
fajok között mindössze egy van, a melynek ivarkészülékéről nem szólok s 
ezét is csak azért mellőzöm, mert kellőképen ismeretes. Kétszeresen fontos 
tehát, hogy e szervrendszer morphologiai viszonyait ismerjük s ép oly fontos, 
hogy a megértés lehetősége és a jellemzés lehető rövidsége kedvéért pontos 
terminologia álljon rendelkezésünkre. A pontos terminologia egyes esetek¬ 
ben, sajnos, nem egyéb ugyan jámbor óhajnál a készülék egyes elemeinek 
tökéletlen differentiálódása miatt s azért ez esetekben mégis csak a körül¬ 
íráshoz kell folyamodnunk, azonban iparkodtam, hogy az utóbbi esetet 
lehetőleg elkerüljem. 
Az ivarkészülék morphologiájának és terminológiájának megismer¬ 
tetésében kiinduló pontnak, mint ismertebbeket, a Stylommatophorákat, 
ezek közül is a legmagasabb fejlettségű Helicidákat vehetjük, mert ezeknek 
az ivarkészüléke a legbonyolultabb, a legtöbb alkotóelemből áll, melyeket 
megismerve, az egyszerűbb összetételű ivarkészülék ismerete önmagától 
megadódik. 
