MAGYARORSZÁGI RULMONÁtÁK ANATÓMIÁJA. 
15 
kén, azonban részben más elhelyezkedésben. A vezeték felső része az o n dó¬ 
ve z et é k, az alsó mirigyes rész a prostata, mely azután a nagyon 
vékony ondócsatornában folytatódik. A hím és női vezeték eredeti 
helyzetében szorosan egymáshoz tapad s különösen az apróbb fajokét csak 
megfelelő, nagy óvatossággal lehet elválasztani egymástól. A vezeték mirigyes 
része, vagyis a prostata, rendesen jóval a noi ivarnyílás mögött végződik 
s a folytatását alkotó ondócsatorna a női vezeték lefutását követi egészen 
női ivarnyílásig, a hol a Limnaeák és Physák esetében sajátságos módon 
mélyen behatol a test szövetei közé s ott halad egészen a hím ivarnyílás 
tájáig, a hol kiszabadul s most már a penis mentén fut végig egészen annak 
a distalis végéig. A Planorbis- ok ondócsatornája gyakran végig szabad, leg¬ 
följebb kevés rostból álló szövedék fekszik fölötte. Penisük két részből áll. A 
Limnaeák penisének két része élesen elkülönül egymástól, mert az ivarnyílás¬ 
hoz közelebb eső rész sokkal hatalmasabb, vastagabb és hosszabb, mint a 
felső rész, mely oly vékony, hogy első pillanatra az ondócsatorna részé¬ 
nek látszik s csak közelebbi megtekintéssel látható, hogy attól egy duzzanat 
elválasztja. A Physák penisének két része közt sokkal kisebb az átmérő¬ 
beli különbség s még kisebb a Planorbis-oké közt, azonban a határuk majd¬ 
nem mindig eléggé éles. Erről az illető helyen lesz szó. A penis két részének, 
mint általában véve a sokkal kevésbbé tanulmányozott Basommatophorák 
egész ivarkészülékének terminológiája nagyon bizonytalan. így például a 
Limnaeák párzószervének két részét egyszerűen «kis cső» és «nagy cső» néven 
emlegetik, a Planorbis- ok penisének proximalis (vagyis az ivarnyílással ha¬ 
táros részét) Buchner præputiumnak, a másikat pedig penisnek nevezi. 
Ez utóbbi rész elnevezése helyes abban az értelemben, a hogyan a Stylom- 
matophorák párzószervének megfelelő részét is ezzel a névvel jelölik, de 
csak annyiban, mert a szóban levő rész külső burka nevezhető inkább præ¬ 
putiumnak, melynek belsejébe glans módjára nyúlik be a tulaj dónké peni 
penis. E részt rövidség kedvéért én is penisnek nevezem, az alsót (a «nagy 
csövet») ellenben, mely tehát nem præputium, az indifferens penishüvely 
névvel illetem. A penisnek, illetőleg penishüvelynek egy vagy több vissza¬ 
húzóizma van, ezekről az illető helyen külön szólok. 
A vezeték női része nagyon eltérő az egyes nemek szerint s azért azt 
nemek szerint külön terminológiával kell jelölni, melyről a maga helyén 
szólok. Azonban általánosan jellemző a receptaculum seminis hiánya és 
az, hogy járulékos szervei közül csak a párzótáska van meg s hogy ennek a 
nyelének soha sincs függeléke. 
4. Idegrendszer. A csigák központi idegrendszere nagy álta¬ 
lánosságban öt pár idegdúczból és az őket összekötő idegfonatokból áll. 
A Pulmonáták idegdúczai mind a nyelőcső körül csoportosultak és zárt 
garatideggyűrűt alkotnak, ellenben az alsóbbrendű csigák egyes dúczai 
