MAGYARORSZÁGI PULMONATAK ANATÓMIÁJA. 
19 
rajzot): A járat három részből áll, melyek a következők : 1. a pe t e ve¬ 
zeték, 2. az uterus és 8. a hüvely. A petevezeték ismét két részből 
áll, a felső rész vékonyabb és erősen kanyargós, az alsó vastagabb, síma falú 
és egyenes, illetőleg gyengén hajlott s e szerint az előbbit a petevezeték ka¬ 
nyargós, a másikat pedig egyenes részének nevezhetjük, mely utóbbi el¬ 
nevezés nem egészen helyes ugyan, azonban jobb hiányában ezt használom, 
mert az ellentét erejénél fogva pontosan megkülönbözteti az első résztől. 
A kanyargós rész eredeti helyzetében sűrű gomolylyá, gömbded tömeggé 
van összecsavargatva, mely részben belésímul a fehérjemirigynek vele határos 
oldalán levo, homorú bemélyedésébe. Ezt a vezetékrészt csak a legnagyobb 
óvatossággal és nem csekély nehézséggel lehet szétfejteni s lefutását eképen 
megállapítani. BAUDELOT-nak a L. stagnalis -ra vonatkozó, említett leírásá¬ 
ban itt volt az egyetlen hiba, mert ő e bonyolult rész szerkezetét nem tudta 
helyesen megállapítani s azért egyszerű, redős duzzanatnak ábrázolta és 
írta le. A petevezeték kanyargós része hirtelenül, átmenet nélkül megy át 
a második részbe s így a köztük lévő határ magában véve is eléggé éles, 
de még könnyebben felismerhető a határ az által, hogy az egyenes rész leg¬ 
elején tekintélyes nagyságú, mirigyes duzzanat van, melyet nidjamém 
t a li S m i r i gynek neveznek onnan, hogy a föltevés szerint ennek a váladéka 
szolgáltatja a petecsomók, a nidusok ragasztó anyagát, melybe az egyes 
peték be vannak ágyazva s a mely első táplálékául szolgál a petéből kikelő 
fiataloknak. A petevezték alsó vége hirtelenül kitágulva átmegy a hatal¬ 
mas, terjedelmes uterusba, melyet alakjáról körtealakú testnek is: 
szoktak nevezni. Az uterus felül öblösebb, hengeres vagy kissé lapított; 
az ivarnyílás felé azonban megvékonyodik, lassanként hengeres csővé 
szűkül s ilyen marad a vezeték egészen az ivarnyílásig. A harmadik 
rész, a hüvely, nagyon rövid, hengeres, melyet az uterus alsp részéből 
egyáltalában nem lehetne elhatárolni, ha a párzótáska beömlésének helye 
meg nem jelölné a határt. j ; V :j.,y 
A mi a penis visszahúzó-izomrendszerét illeti, az megérdemelné a 
közelebbi, részletesebb tanulmányozást. Én, a ki elsősorban a rendszer- 
tanilag is értékesíthető anatómiai vonásokra voltam tekintettel, mint e 
szempontból alig értékesít hét őt, közelebbről nem vizsgáltam meg, azért 
megjegyzéseim meglehetősen általános természetűek lesznek. 
A Basommatophorák izomrendszere általában s így az ivarkészülék 
visszahúzó-izomrendszere is sokkal ősibb vonásokat visel magán, mint a 
Stylommatophoráké, SiMROTH-nak 1 azt az állítását azonban, hogy a Baár 
ommatophoráknak a pharynx izmait kivéve a bőrizomt ömlőről lé fűződött 
külön izomnyalábjaik nincsenek, határozott túlzásnak kell minősítenünk, 
1 Simroth, H., Mollusca, 3. Bd., in : Brónh’s Klassen und Ördnungeh, p. 167.1; 
2 * 
