28 
SOÓS LAJOS 
lényegében nem tér el a megelőző két faj megfelelő szervétől s erre vonat¬ 
kozólag csak azt kell megjegyeznem, hogy az uterus jóval terjedelmesebb, 
mint a hogyan a rajzból következtetni lehetne, mert lapított s a lerajzolt 
helyzetben keskenyebbik oldalával fordult a néző felé. Párzótáskája arány¬ 
lag hosszú, hengeres nyélből s az élesen elhatárolódott, hatalmas, gömbded 
tartályból áll ; e tekintetben leginkább a L. stagnalis -szál egyezik meg. 
Ondóvezetéke tágas, kissé lapított, bolyhos felületű cső, mely hir- 
telenül megy át a hatalmas, lapított gömbalakú prostatába ; ondócsatornája 
a prostata végén lévő bemélyedésben ered, meglehetősen vastag és egész 
lefutásában egyenletes átmérőjű. Penise rövid, a penishüvely hosszának 
körülbelül csak harmada, az ondócsatornánál vastagabb s attól nagyon 
élesen elhatárolódik, mert végén lapított, szemecskés felületű, mirigyesnek 
látszó s magától a penistől is élesen elhatárolódott képződmény ül sapka 
módjára. A penishüvely hengeres cső, mely csak a penis felé eső oldalán 
vastagszik meg egy kissé. 
A mennyire az irodalmat áttekinthetem, e faj ivarkészülékéről Paasch 
(l. c.) négysoros megjegyzését leszámítva, csak Lehmann adott leírást s 
vázlatos és nagyon hiányos rajzot (1. c., t. XVI, fig. 68). 
II. Physa Drap. 
Faunánkban két Physa -faj szerepel, jelesen a Ph. fontinalis L. és a 
Ph. hypnorum L. A két faj héja, jóllehet igen sok vonásban megegyezik egy¬ 
mással, több más tekintetben viszont lényegesen eltér egymástól. A Ph. fon¬ 
tinalis köpenyének a peremén ujjalakú függelékek ülnek, melyek ráhajlanak 
a héjra s azt részben eltakarják, a Ph. hypnorum-én ellenben ilyen függelékek 
nincsenek. A héj és a köpeny eltérő sajátságai alapján némely szerző két 
különböző nembe sorolja a két fajt, igen sok pedig legalább eltérő alnemek 
képviselőinek tekinti őket. Anatómiájuk mindeddig nem, illetőleg fölötte 
hiányosan lévén ismeretes, vajmi kevés alapot nyújtott a rendszertani 
elhatárolás fokának a megállapítására, a mi annál meglepőbb, mert mindkét 
faj elterjedt Európaszerte, sőt Észak-Amerikában is előfordul s termetük 
is akkora, hogy bonczolásuk még a kezdőnek sem okoz különösebb nehéz¬ 
séget. Arra vonatkozólag, hogy ismeretük mennyire hiányos, csak azt hozom 
fel, hogy Simroth (1. c,. p. 503), a ki az irodalom összes adatait feldolgozta 
hatalmas összefoglaló munkájában, csak annyit jegyezhetett meg, hogy e 
két faj látszólag tetemesen eltér egymástól, mely nézete pusztán Lehmann 
adataira van alapítva, ezek lévén az anatómiájukra vonatkozó egyetlen 
forrásaink mind a mai napig. 
Ez okból különös gonddal hasonlítottam össze a két faj anatómiáját 
s, ennek alapján azoknak a táborához kell csatlakoznom, a kik két 
