MAGYARORSZÁGI PULMONATAK ANATÓMIÁJA. 
43 
Idegrendszerér ől a 12. rajz ad útbaigazítást, mely a tápláló¬ 
cső elülső részével egyetemben feltünteti a baloldali dúczokat is. Feltűnő 
az agydúcz hatalmas fejlettsége, mely két nagy lebenyből áll, a felsőből 
ered a cerebro-pleuralis, az alsóból pedig a cerebro-pedalis connectivum. 
VI. Seg mentina Flem. 
Segmentina nitida Müll. 
(16-17. rajz). 
Bélcsatorna (16. rajz). Pharynxa kicsiny, tojásdadalakú ; nyál¬ 
mirigyei hengeresek, eléggé rövidek, kihegyesedő hátsó részüket a garat- 
ideggyűrű a nyelőcsőhöz szorítja. Nyelőcsöve rendkívül hosszú és vékony, 
mely hirtelenül kitágulva megy át a feltűnően kicsiny, tojásdadalakú gyo¬ 
morba ; a gyomrot két gyenge befűződés a rendes három részre osztja. 
Az előgyomor kúpos, a középgyomor hordóalakú, az utógyomor hengeres, 
pylorus-függeléke hengeres, jól fejlett, vastagabb a középbélnél is, vele 
együtt nyílik a középbélmirigy hatalmas vezetéke is. A középbél a gyomor 
körül majdnem teljes kört ír le, azután gyenge S-alakú hurkot alkot s éles 
határ nélkül megy át a vele egyenlő vastagságú végbélbe. 
Badulafogai, mint a Planorbis-ìélékéì a Pl. corneus kivételével ál¬ 
talában, rendkívül aprók, melyeknek viszonyai csak teljesen kifogástalan 
készítmény alapján volnának megállapíthatók, mivel azonban csak egy darab 
nem megfelelő módon sikerült készítmény áll rendelkezésemre, a radula 
ismertetéséről egyelőre le kell mondanom. Annyit e készítmény alapján is 
megjegyezhetek, hogy a szóban lévő faj radulája egyetlen jelentős vonásá¬ 
ban sem tér el a Planorbis -félékre jellemző typustól. 
I V a r k é s z ü 1 é k (17. rajz). Hímnősmirigye a zsigerzacskó csúcsát 
foglalja el s hatalmas nagyságú, világos okkersárga, vékonynyelű bunkó¬ 
vagy inkább palaczkalakú acinusokból áll. Hímnős vezetéke kezdetben egye¬ 
nes és vékony, azonban alább hirtelenül hatalmasan megvastagodik s kissé 
kanyargóssá válik, azután lassan ismét megvékonyodik, még vékonyabbá 
válik, mint a milyen a kezdőrésze, egyben egyenes lefutásúvá lesz és ilyen 
marad egészen végig. Fehérjemirigye kicsiny és fürtszerűen csoportosuló 
mirigy csövekből áll. A hínmősvezeték kettéágazása mintegy 25-szörös na¬ 
gyítással jól látható, ellenben a fehérjemirigy vezetéke beömlésének körül¬ 
ményeiről a tárgy kicsisége miatt nem tudtam semmi biztosat sem meg¬ 
állapítani. A petevezeték felső része vékonyabb, hengeres, össze csavarga¬ 
tott cső, mely azonban meglehetősen rövid és csakhamar helyet ad a vezeték 
második, tágabb, vastagfalú részének, mely körülbelül a közepe táján a 
