MAGYARORSZÁGI PULMONÁTÁK ANATÓMIÁJA. 
67 
Idegrendszer (42. rajz). Agydúczai nagyok, szabálytalan 
sokszögletűek, hosszú agypánt köti össze őket egymással. Lábdúczai még 
nagyobbak, megközelítőleg szívalakúak, előrefelé kihegyesedők. Pleuralis 
dúczai rendkívül kicsinyek s a jobboldalit megtalálni sem könnyű, mert a 
parietalis dúcz részben eltakarja. A baloldali parietalis dúcz hasonlóképen 
nagyon kicsiny, nem nagyobb a pleuralis dúcznál s mind ezzel, mind a 
zsigerdúczczal eléggé hosszú connectivum köti össze ; a jobboldali parietalis 
dúcz viszont nagy, gömbded s mindjárt mögötte fekszik a hasonló képen 
gömbalakú zsigerdúcz, mely az egész központi idegrendszer leghatal¬ 
masabb dúcza. 
E faj rendszertani helyét, mint láttuk, Hesse a Buliminus- vagy 
Pupa- félék közt jelölte meg, azon a czímen, hogy penisének appendixe 
van, épen úgy, mint azoknak, Wagner (1. c.) pedig úgy véli, hogy természetes 
helyét héja alapján is a Pupa- félék közt, a Pagodina Stabile és Orcula 
Held nemek közelében kell megjelölni. Erre vonatkozólag csak egy meg¬ 
jegyzésem van, jelesen az, hogy az Aspasita triariá- nak a Helicidák közt 
egészen kétségtelenül nincs keresni valója, viszont azonban maga az appendix 
sem biztos útmutató a rendszertani hely megállapításában, mert hiszen, 
mint láttuk, a Pupa- félék mindegyikének sincs appendixe s a Buliminus- 
féléknek is csak egy részén van meg. Általában véve ennek a rendkívül 
érdekes és nagyon rejtélyes szervnek szerkezetét, szerepét és morphologiai 
értékét összehasonlító alapon, nagy anyag alapján nagyon behatóan kell 
tanulmányozni, hogy jelentőségét kellőképen megérteni és értékelni tudjuk. 
V. Mastus Kob. 
Mastus venerabilis Per. 
(43—45. rajz). 
Az erdélyi Mastus- formákat anatómiai tekintetben Schmidt Adolf 1 
óta, a ki ivar készüléküket ismertette meg főbb vonásaiban, senki sem 
vizsgálta, annak ellenére, hogy a vizsgálat eleve is nem mindennapi érde¬ 
kességünk Ígérkezett abból az okból, hogy köztük jobbra és balra csava¬ 
rodott alakok fordulnak elő, melyeknek egymáshoz való viszonyát csak 
anatómiai vizsgálat dönthette el. Azonban, bár a vizsgálat a tárgy nagysága 
miatt egyrészt, s az anyag megszerezhetőségének könnyűsége miatt 
másrészt semmi nehézségbe sem ütközött, nem vállalkozott rá senki sem, 
hanem e helyett a héj sajátságai alapján igyekeztek megállapítani az egyes 
alakok kölcsönös viszonyát. Sőt az állatot magát annyira nem méltatták 
1 L. c., p. 39, t. X, fig. 72. 
5* 
