82 
SOÓS LAJOS 
valamivel hosszabb. Penise hengeres, illetőleg orsóalakú, mely benyílása 
felé lassabban, az epiphalhis felé ellenben gyorsabban vékonyodik; 
epiphallusa szintén orsóalakú, a penisnél rövidebb, a hosszú, vékony ondó¬ 
csatornába egyenletesen megvékonyodva megy át. A penis visszahúzó¬ 
izma nagyon hosszú és erős, az epiphallus legelején tapad; a párzótáska 
nyele izmok közvetítésével szintén összefügg az általános visszahúzó-izom¬ 
rendszerrel. A szemtartónyél visszahúzóizma a penis és a hüvely közt 
halad át. 
7. Clausilia (Pseudalinda) fallax Rm. 
(59 — 60. rajz). 
Köpenyszervek. Köpeny ürege két kany arula tnyi mély. Veséje 
nagyon rövid, % kanyarulatnál rövidebb, hátul szélesebb, előrefelé meg¬ 
vékonyodó, vége ívesen lekerekített. Szívburka nagyobb a vese fele¬ 
hosszánál. 
Bélcsatorna. Pharynxa meglehetősen megnyúlt, radulazacskója 
kicsiny, kissé fölfelé kunkorodott. Nyálmirigyei tömör állományúak, a nyelő¬ 
cső fölött egész hosszukban érintkeznek, a nyelőcső alatt azonban csak a 
59. rajz. A Clausilia (Pseudalinda) fallax Rm. radulája. 
közepük táján, karcsúak, eléggé hosszúak, azonban a nyelőcső fele hosszánál 
jóval rövidebbek. 
Radula (59. rajz). Belső fogait karcsú, megnyúlt alaplemezük 
jellemzi. Középsőfoga egyhegyű, azonban az ectoconusok nyomai is meg¬ 
vannak kis szögletek alakjában; mellékfogai kéthegyűek, számuk 9; a 10-ik 
fognál kezdődik a mesoconus hasadása, a belső peremfogak háromhegyűek, 
kifelé haladva a fogak száma nő, a legszélsők már csipkés szélűek, széles 
1 9 20 
lemezalakúak. A radula képlete — b-^r+ö — 
Ivarkészülék (60. rajz). Hímnősmirigye a 8. és 4. kanyarulat¬ 
ban foglal helyet s 5—6, kevés, de nagy acinus alkotta bojtból áll, a boj¬ 
tok szabad felülete pigmentes. Hímnős vezetéke a szokásos szerkezetű, 
azonban aránylag rövid és közepe tája csak mérsékelten vastagodott meg. 
