102 
SOÓS LAJOS 
húgyvezeték a lélekzőüreg hátsó zuga mentén halad, a vese csúcsa előtt 
ívesen kissé balra hajlik s végül valamivel a lélekzőiireg mögött nyílik. 
A szívburok a vese bal elülső' sarka mellett s részben az alatt foglal helyet ; 
a szív nagy, pitvara kisebb, kamrája ellenben feltűnően nagy és hatalmas 
izomzatú. 
P é 1 c s a t o r n a. A mellékelt vázlat (77. rajz) feltünteti — az ivar¬ 
készülék kivételével — az összes szervek általános elhelyeződését és így a 
bélcsatprnáét is. À vázlat rajzolókészülék segélyével készült, azért a bél¬ 
csatornát eredeti helyzetében, egészen hűen ábrázolja. A pharynx nagy, 
körtealakú, a radulazacskó igen kicsiny, apró kis kiemelkedés rajta ; a nyelő¬ 
cső kezdőrésze nagyon vékony, a mely azonban csakhamar igen tekintélyes 
nagyságú, megnyúlt tojás da da lakú, nagyon vékony falú begygyé tágul ki ; 
a közvetetlenül a begy mögött következő rész, tág voltából következtetve, 
már a gyomorhoz számítandó s kezdetben egyenes lefutású, azonban a 
78. rajz. A Vitrina (Semilimax) Kotulae Westl. radulája. 
következő része patkóalakúan meghajlott ; a gyomor hajlott része, valamint 
a bélnek mögötte fekvő darabja is be van ágyazva a középbélmirigy anyagába 
A középbél, mely kezdetben vékonyabb, később azonban kitágul, S-alakú 
kettős hurkot ír le, azután átmegy a rövid végbélbe, mely kissé a lélekző- 
nyílás mögött nyílik. A nyálmirigyek szélesek, laposak, a begy falán fek¬ 
szenek, vezetékeik nagyon hosszúak, a jobboldali mirigy jóval nagyobb a 
baloldalinál. 
Radula (78. rajz). Középsőfoga egyenlő nagyságú a szomszédos 
mellékfogakkal, háromhegyű, mesoconusa hosszú, karcsú; mellékfogainak 
száma 15, háromhegyűek, asvmmetrikusak, mert az endoconus közelebb esik 
a meso conus csúcsához, mint az ectoconus, a 15-ik fog mintegy átmenet a 
peremfogakhoz, mert ectoconusa még eléggé tekintélyes, ellenben endoconusa 
már nagyon jelentéktelen; a peremfogak végig egyforma ár- vagy tövis- 
1 15 20—21 
alakúak, számuk 20—21. A radula képlete: — + -tt +-— A -. 
O ó 1 
I V a r k é s z ü 1 é k (79. rajz). Hímnősmirigye szabálytalan, lemez- 
alakúan lapított test, mely nagyon lazán összefüggő, gömbded mirigyek¬ 
ből áll. Hímnősvezetéke meglehetősen rövid, kezdetben vékonyabb, utóbb 
tetemesen megvastagszik, nagyobb része gyengén csavargatott, két vége 
