MAGYARORSZÁGI PULMONÁtÁK ANATÓMIÁJA. 
107 
azonban épen a Vitreá -hoz többé-kevésbbé közel álló nemekben előfordul. 
Az, hogy ebben a tekintetben miképen viselkedik a Vitrea - fajok nagyobb 
része, egyelőre meg nem állapítható, mert minia bevezetésben utaltam rá, 
közülük az itt tárgyaltakon kívül csak a V. crystallina anatómiája 
ismeretes. Az erre vonatkozó adatok olyanok, melyek e szerv nagyfokú 
változékonyságára vallanak. Lehmann (1. c., p. 69, t. X, fig, 26) szerint, 
a ki először vizsgálta meg az állatot anatómiailag, van párzótáskája, és 
Wagner is azt írja (1. c., p. 466. t. XII, fig. 94), hogy e szerve, bár csőké - 
vényes állapotban, megvan, Ihering 1 szerint viszont egyszer megvan, 
máskor ellenben hiányzik. Az irodalmi adatokat összevetve az én meg¬ 
figyeléseimmel, mégis az látszik a valószínűbbnek, hogy a Vitreor faj oknak 
csak kivételesen van párzótáskája. 
2. Yitrea diaphana Stud 
(83 — 84. rajz). 
'Ebből a fajból szintén mindössze egyetlen példány állott rendelkezé¬ 
semre s conserválás alkalmával az is megsérült, úgy hogy minden szervét 
nem is készíthettem ki s a példány a mellett nem is volt egészen ivarérett. 
Mindazonáltal érdemesnek tartom, hogy rávonatkozó megfigyeléseimet 
közöljem, hiszen alig tudunk valamit e fajok anatómiájáról. 
Köpenyszervek. Köpenyürege az utolsó kanyarulat felével 
egyenlő hosszú. Veséje körülbelül a lélekzőüreg hosszának harmadával 
egyenlő, nyelvalakú, hátul szélesebb, előrefelé lassan megvékonyodó 
s végül ívesen lekerekített, hátulsó része tömörebb és meglehetősen élénk 
sárgaszínű, állománya előrefelé mind lazábbá válik, s míg hátul meglehetősen 
vastag, elül lemezalakú, a lélekzőüreg boltozatának megfelelően ívelt 
s a köpeny mirigyekkel lazán behintett részénél egyébnek alig látszik ; 
húgyvezetéke a végbél mentén fut le és a végbélnyílás közelében nyílik. 
Szívburka nagyon kicsiny, megnyúlt, vékony, a vese fele hosszát sem éri el, 
a vese alapja és a köpenyüreg bal széle közt fekszik, szívpitvara nagyon 
kicsiny s nagyon vékony falú, kamrája nagyobb és izmosabb. 
R a d u 1 á j a (88. rajz),miként a vázlat is tanúsítja, egyetlen vonásában 
sem tér el a nagyobb anyag alapján részletesebben tanulmányozott követ¬ 
kező fajétól, de nem 9, hanem 10, tövisalakú peremfoga van. A radula kép¬ 
lete : 
4 10 
3-2 + 1 * 
Ivar készülék (84. rajz). Hímnősmirigye és hímnősvezetékének 
1 Ihering, H., Die Gattung Hyalina. (Nacht bl. D. Maiak. Ges., 24. Jg., 1892, p. 138.) 
