110 
SOOS LAJOS 
lapos rész után hengeres vagy gömbded duzzanat következik, majd ismét 
megvékonyodik s innen kezdve mint tekintélyes, egyenletes vastagságú 
cső folytatódik tovább s ilyen marad egészen végig. Párzótáskája nincsen. 
Penise jól fejlett, benyílásához közelebb vastagabb, vége felé kissé megvé¬ 
konyodó szerv ; meglehetősen rövid, a penis felé vékonyabb, a prostata felé 
kissé megvastagodó ondócsatornája a penis végén nyílik s ugyanott tapad 
a rövid, de vastag visszahúzóizom is. A jobb szemtartónyél visszahúzóizma 
a penis és a hüvely közt halad át. 
Idegrendszer. Valamennyi dúcza jól megkülönböztethető, 
önálló, azonban a visceralis dúczcsoport connectivumai nagyon rövidek 
lévén, e dúczok szorosan egymás mellett fekszenek. Agydúczai nagyok, 
háromszögletűek, nagyon rövid és vékony agy pánt köti össze őket egymással. 
Az agydúczok mögött két nagy, de azoknál kisebb dúcz fekszik, úgy hogy 
az idegrendszer felülről nézve négy nagy dúczból összetettnek látszik, 
melyek egy négyszög négy sarkát foglalják el. Ezek közül a baloldali a bal 
parietalis, a jobboldali pedig a visceralis dúczczal azonos. A nagyon apró 
pleuralis dúczok az agy- és a visceralis-, illetőleg az agy- és bal parietalis 
dúcz határát jelző rés fölött foglalnak helyet ; a szintén nagyon kicsiny 
jobb parietalis dúcz a megfelelő pleuralis dúcz mögött fekszik, de a visce¬ 
ralis dúcz egészen eltakarja. A lábdúczok háromszögalakúak, a szomszédos, 
vagyis az agy- és pleuralis dúczoktól nagyon messze fekszenek, tehát a 
cerebro-pedalis connectivum nagyon hosszú s egészen szokatlanul hosszú 
a pleuro-pedalis is, míg a cerebro-pleuralis nagyon rövid, vagyis a központi 
idegrendszer két részre tagolódott, az egyik részt a lábdúczok, a másikat 
pedig az összes többi dúczok alkotják. Az eddig általam megvizsgált mind¬ 
egyik Vitrea- faj idegrendszerét jellemzi, hogy a garatalatti dúczcsoport 
tagjai, a lábdúczok kivételével, nagyon magasra tolódtak, köz vetetlenül az 
agydúczok mögé. 
IX. Conwlus Fitz. 
Conulus fulvus Müll. 
(87. rajz). 
E fajnak az anatómiájával eddig tudtommal csak Lehmann (1. c.), 
Ihering 1 és Schepman 2 foglalkozott, az első kettő ivar készülékét, az utóbbi 
pedig raduláját ismertette meg. Lehmann rövid leírása és vázlatos rajza 
1 Ihering, H., Ì. c. és Morphologie und Systematik des Genitalapparates yon Helix. 
(Zeitschr. f. wiss. Zool., 54. Bd., 1892, p. 417, t. XVIII. fig. 11). 
2 Schepman, M. M., Die Zungen der Hyalinen. (Jahrb. D. Maiak. Ges., 19. Jg., 1882). 
