112 
SOÓS LAJOS 
kezdetben nagyon vékony, a fehérjemirigy felé haladva vastagabbá válik 
s végül a fehérjemirigy alsó részébe hatol be ; hogy van-e ondótáskája, nem 
tudtam megállapítani, mert az alkoholban rendkívül törékenynyé lett 
fehérjemirigyből nem tudtam kipræparâlni. Fehérje mi ri gye sárgásfehér 
színű, hatalmas nagyságú, kissé hajlott tojásdadalakú, felülete durván 
szemecskés, megfelelően az egyes mirigy csöveknek. Pete-ondóvezetéke 
tágas, kissé lapított hengeralaku. Uterusa szabálytalanul redőzött, a redők 
határai meglehetősen elmosódottak ugyan, de azért eléggé világosan lát¬ 
hatók. Prostatája hengeres, fala látszólag nem mirigyes s ha ez valóban 
így van, akkor a prostata elnevezést meg sem érdemli. Petecsatornája tágas, 
lapított, alább hengeres, fala nem mirigyes. Párzótáskája gyengén fejlett, 
vékony cső, szorosan ráfekszik a petecsatorna falára, melynek hosszát nem 
éri el, vége csak jelentéktelenül tágult ki, benyílásának helye közvetetlenül 
a penis benyílása fölött van s így a készüléken külön hüvely meg nem kü¬ 
lönböztethető. Penise az egész készülék nagyságához képest feltűnően ki¬ 
csiny, hengeres vagy inkább orsóalakú szerv, mely egyenletesen megvéko¬ 
nyodva megy át a meglehetősen rövid ondócsatornába. A penisnek tekinté¬ 
lyes nagyságú, hengeres, kissé ívesen hajlott függeléke (appendix) van, 
mely a penisnek az ivarnyílás felé néző oldalán foglal helyet s az utóbbiba 
annak töve közvetetten közelében nyílik be. A penis visszahúzóizma 
hosszú, lapos, a diaphragmához tapad. A jobboldali szemtartónyél vissza¬ 
húzóizma az ivarkészülék fölött fekszik, de a penis és a hüvely közt 
halad át. 
Nem mulaszthatom el, hogy röviden rá ne mutassak azokra az eltéré¬ 
sekre, a melyek az itt közölt és Ihering vizsgálatainak eredménye közt van. 
De mielőtt ezt tenném, hangsúlyoznom kell azt, hogy mivel én a törzsfaj¬ 
nak egyik változatát, Ihering pedig alkalmasint magát a törzsfajt vizsgálta, 
pontosan meg nem állapítható, hogy az eltérések közül melyek Írandók 
Ihering tévedésének rovására s melyek alapulnak a törzsfaj és változata 
közt esetleg valóban meglévő különbségeken. A következő polemikus sorok 
tehát csak feltételes értékűek, de nem hallgathatom el őket, mert nem tar¬ 
tom valószínűnek, hogy törzsfaj és változata közt ekkora különbség legyen, 
ha pedig van, akkor önálló fajnak tekintendő mindegyik. 
Ihering szerint a petecsatorna (terminológiája szerint a hüvely) egy 
részének fala körös körül, tehát egy teljes öv mentén erősen mirigyes, mely 
azon kívül tetemesen meg is duzzadt ; a «hüvely falából», mondja tovább, 
«közvetetlenül a mirigyöv alatt egy egészen rövid, vakbélszerű függelék tü- 
remlik ki, mely nyilván azonos a receptaculum seminisszel» ( = párzótáska). 
Én a Ihering említette mirigyes résznek, a mely nyilvánvalóan a magasabb-, 
rendű Stylommatophorák nyálkamirigyei első kezdeményének volna te¬ 
kintendő s ha megvolna, valóban fontos adalék volna ezek fejlődésének 
