MAGYARORSZÁGI PULMONÁTÁK ANATÓMIÁJA. 
123 
szélesedik ki, a nyélnek függeléke nincs. Az ivarkészülék női részének 
egyéb járulékos szerve, miként azt már Schmidt Adolf is megállapította, 
nincs. Penise hengeres cső, mely a benyílása táján vékonyabb, az ellen¬ 
kező vége felé egyenletesen megvékonyodva megy át az ondócsatornába, 
megvékonyodó része alkalmasint epiphallusnak értelmezendő. Ondó¬ 
csatornája nagyon vékony és rövid, s mint az elmondottakból következik, 
nagyon alacsonyan nyílik be a prostatába. Erős visszahúzóizma egyik 
végével a diaphragmához, a másikkal a petecsatornához (illetőleg epiphal- 
lushoz?) tapad. A penisnek ostora nincs. A jobboldali szemtartónyél vissza¬ 
húzóizma a penis és a hüvely közt halad át.. 
Idegren d s zer. Agydúczai nagyok, felülről nézve körülbelül 
trapezoidalakúak s vékony, rövid agypánt köti össze őket egymással. A köz¬ 
ponti idegrendszer összes többi dúczai szorosan egymás mellé sorakozva 
a garat alatt foglalnak helyet, de azért az összes dúczokat jól meg lehet 
különböztetni. Lábdúczai széles tojásdadalakúak, a középvonalban érint¬ 
keznek egymással ; közvetetlenül mögöttük fekszenek a pleuralis dùçzok, 
azért a cerebro-pedalis és cerebro-ple malis connecti vumok párhuzamosan 
futnak egymással, azonban az előbbi a lábdúczba való belépése előtt hir- 
telenül, körülbelül derékszögben előre hajlik; mivel a két dúczpár közvetet¬ 
lenül egymás mögött fekszik, a y>íétho-.pedáÍis connectivum kisebb nagyítás¬ 
sal meg nem különböztethető. A jobboldali pleuralis dúcz. mögött, de kissé 
a középvonal felé tolódva található a nála kisebb parietalis dúcz, melyhez 
mindjárt a kissé hosszúkás zsigerdúcz csatlakozik. A baloldali parietalis 
viszont nagyobb a megfelelő pie malisnál s a zsigerdúcztól keskeny, de Ha¥ 
tározott rés választja el, úgy hogy a garat alatti dúczcsoport összes dúczai 
közül e kettő között van a legélesebb határ. 
A Földközi-tenger környékén honos Helicodonta-iajok anatómiai 
rendszertanával* a mennyire ez az adatok nagy hiányossága miatt az idő 
szerint egyáltalában lehetséges volt, pár év előtt Hesse 1 foglalkozott, a ki 
elsőnek utalt arra, hogy a délnyugat-európai és az északkelet-afrikai, vagyis 
a KoBELT-féle mauretánia-andalúziai provincziában élő fajok anatómiailag 
elütnek az Európa többi részében előforduló fajoktól, a mennyiben az előbbi¬ 
eknek van nyilzacskójuk, az utóbbiaknak ellenben nincs. Ennek alapján az 
előbbieket Oestoyhora néven külön nembe csoportosította az utóbbiakkal 
szemben, melyeknek nyiltokjuk nincs ugyan, de vannak nyálkamirigyeik. 
Ez utóbbi fajokhoz járul az anatomialiag Hesse dolgozatának megjelenése 
után megismertetett H. contorta Em. is (Sturany és Wagner, 1. c., p. 31, 
t. II., fig. 7). A Helicodonta diodonta anatómiájának megismerésével kiderült, 
hogy ez az említett két csoporttal szemben égy harmadikat képvisel, mert 
1 Hesse, P., Kritische Fragmente. (Nachrbl. D. Mal. Ges., 39. Jg., 1907). 
