184 
S60S LAJOS 
csoport valamivel jobban dorsalisan fekszik, connecti vumaik meg nem 
különböztethetők, kivéve az agyból jövő két hosszú, párhuzamosan futó 
connectivumot. Lábdúczai nagyok, körülbelül tojásdadalakúak, a közép¬ 
vonalban érintkeznek egymással; pleuralis dúczai nagyon kicsinyek; jobb 
parietalis dúcza nagy, majdnem gömbölyű, ellenben a baloldali kicsiny s 
majdnem összeolvadt a nagy, tojásdadalakú zsigerdúczczal, mely körülbelül 
egyenlő nagyságú a jobb parietalis dúczczal. 
8. Campylaea stenomphala Mke. 
(108 — 109. rajz). 
Köpenyszervek. Köpenyét meglehetősen éles határú pigment- 
foltok tarkázzák. Veséje megnyúlt, a köpenyüreg fele hosszánál rövidebb. 
Szívburka a vese felehosszánál hosszabb. 
Bélcsatorna. Pharynxa ferde csonkakúpalakú; radulazacskója 
kicsiny, hengeres, ívesen fölfelé kunkorodott. Nyelőcsöve hosszú és aránylag 
vastag. Nyálmirigyei nagyok, vezetékeikkel együtt a nyelőcső %-részénél 
108. rajz. A Campylaea stenomphala Mke. radulája. 
hosszabbak, a vezetékek körülbelül oly hosszúak, mint maguk a mirigyek ; 
ez utóbbiak laposak, laza állományúak, több lebenyre tagolódtak, a hát¬ 
oldalon szorosan összetapadnak, a nyelőcső oldalának csak mintegy a 
közepéig érnek le. Gyomra hengeres, aránylag kicsiny és a nyelőcsőtől 
élesen elhatárolódik. A közép- és végbél a szokásos szerkezetű. 
Állkapcsa nagyon erős, vastag, ívesen hajlott, sötét sárgásbarna 
színű, négy hatalmas bordával fegyverzett. 
Radula (108. rajz). Egy-egy félsorában 47—50 fog van. Középső¬ 
foga kisebb a szemszédos mellékfogaknál, háromhegyű, azonban ectoco- 
nusai rendkívül aprók; mellékfogainak száma 19—20, a belsők egyhe- 
gyűek, a külsők kéthegyűek; a mesoconus a 20-ik fog táján kezd ha¬ 
sadni, kijebb az ectoconus is hasad s így a szélső peremfogak négyhegyűekké 
lesznek. A radula képlete: A + ír + ^T~T ^• 
o 1—2 S —4 
Ivar kész ti lék (109. rajz). Hímnősmirigye egyetlen nagy bojtba 
