396 
Dl FE NY ES DEZSŐ 
kozik meg. Valószínűnek, sőt majdnem bizonyosnak látszik azonban az is, 
hogy a genek, factorok száma, melyek az öröklésben közreműködnek, 
hasonlíthatatlanul nagyobb, mint azt a MENDEL-féle elmélet hívei gondol- 
. * 
ják ; a végtelen sok gén, factor pedig, végtelen sokféle és esetenként változó 
arányban, az ősök tulajdonságainak arányában, részint hasonló és részint 
különböző. Az öröklés átlagát és a visszaütések és a 
variatió szélsőségeit a genek, factorok lehetséges 
eombinatiói által végeredményben az ősök tulaj¬ 
donságainak aránya, illetőleg a megfelelő való¬ 
színűség, határozza meg. Vájjon közelebb jutunk-e czélunkhoz, 
az igazság megismeréséhez, ha a genek, fact or -párok számát kutatjuk és 
megtudjuk-e számlálni a tengert alkotó vízcseppeket? Nem jutunk-e rövi- 
debb és biztosabb úton a tényeknek és a tények okainak megismeréséhez, 
ha ezek helyett a teljesen kilátástalan találgatások helyett az ősök tulaj¬ 
donságai arányának kutatásával igyekszünk az öröklés problémájának 
fátyolát fellebbenteni? 
Tegyük fel, hogy fehér és fekete tiszta fajták között nem áll fenn 
rokonság, illetőleg e két fajta messze eltávolodott a közös őstől. Ke¬ 
resztezésük alkalmával nincs tehát dominantia, nincs uniformitás. A hybrid 
származékok a binomiális szabály szerint variáló átmeneti sorozatot alkot¬ 
nak és három természetes csoportba oszthatók : (1) patroklin typus, látszatra 
% fehér + % fekete ; (2) átlag, látszatra y 2 fehér + y 2 fekete (szürke) ; 
(3) matroklin typus, látszatra % fehér + % fekete. A három typus számbeli 
aránya 1:2:1. (Már itt megjegyzendő, hogy a goneoklin szélsőségek nem 
•örökítenek a %, illetőleg % vérű hybridekhez hasonlóan, hanem az örö¬ 
kítést tekintve csak egy kissé térnek el az átlagtól, a mi az individuum és 
az ősök tulajdonságai között fennálló, e dolgozat elején ismertetett viszony¬ 
nak megfelelően, magától értetődik.) A további lehetséges párosítások 
három fő-osztályba foglalhatók : (1) ugyanazon nemzedékbe tartozó ivadékok 
egymás közt párosíttatnak ; (2) különböző nemzedékekbe tartozó ivadékok 
párosíttatnak össze ; (3) hybrid származékok következetesen az egyik 
tisztavérű őssel kereszteztelek vissza. Minden fő-osztályon belül ismét 
három al-osztály lehetséges, a szerint, hogy (1) patroklin, (2) átlag, vagy (3) 
matroklin jellegű ivadékok alkalmaztatnak. 
Mindezekben az esetekben természetesen szabályszerűség nyilatkozik 
meg, ezeknek részletes ismertetésére azonban jelen alkalommal nem óhajtok 
kiterjeszkedni. Csak annyit említek meg általános jellemzésül, hogy azonizű 
inter se párosítások alkalmával a származékok jellegének kiegyenlítődése 
oly átlag körül történik, mely a két tiszta fajta között középen foglal helyet ; 
goneoklin selectió alkalmazása mellett az átlag bizonyos határig a meg¬ 
felelő oldalra tolódik el. Vissza-keresztezés alkalmával, midőn követke- 
