PEDIGREE-ÖRÖKLES. 
399 
alkalmazkodnak ; a phaenotypus azonban változó, és változása maga után 
vonja a biotypusokat. Az állandók a változóhoz alkalmazkodnak tehát, 
és így a kategóriák egymásba folynak. 
A beltenyésztés és keresztezés. — Beltenyésztés utján, amint azt bizo¬ 
nyára minden tenyésztő tapasztalta, selectió alkalmazása nélkül, az összes 
előnyös és hátrányos tulajdonságok megállapodnak. A beltenyésztés és 
keresztezés között fennálló elvi különbség eldöntése céljából néhány párhuza¬ 
mos kísérletet végeztem, melyeknek során egyrészről vérrokon, másrészről 
olyan példányokat párosítottam, melyek egymással nem voltak rokonság¬ 
ban, de hasonló tulajdonságokkal bírtak; minden esetben az ősök tulajdon¬ 
ságait is szem előtt tartottam. Ily módon bizonyságot szerezhettem arról, 
hogy a beltenyésztés elvi jelentősége annak a gya¬ 
korlati valószinűségével egyértelmű, hogy ha¬ 
sonló tulajdonságok találkoznak. Hasonló tulaj¬ 
donságok jelenléte esetében beltenyésztés és 
keresztezés hasonló eredményekre vezet. — Keresztezés 
alatt nem rokon, vagy helyesebben távoli rokon, illetőleg különböző tulaj¬ 
donságokkal bíró példányok egyesítését szokás érteni. A vérrokonság azon¬ 
ban, teljesHestvérek inter se párosodásától, szülő és ivadék párosodásától 
kezdve mindaddig, míg termékenyítés egyáltalában lehetséges, fokozatot 
képvisel ; másrészről, közeli rokonok gyakran különböző, és távoli rokonok 
gyakran hasonló tulajdonságokkal bírnak. A definitió tehát nem tart¬ 
ható fenn. A beltenyésztés és keresztezés között nem lehet éles különbséget 
tenni ; a különbség csak aránylag az, hogy beltenyésztés 
folytán a tulajdonságok kiegyenlítődnek, természetes vagy mesterséges 
selectió hatása alatt pedig a származékok tulajdonságai az átlagtól, az ősi 
fajta tulajdonságaitól fokozatosan eltéríthetők, tehát beltenyésztés és 
selectió új tulajdonságokat, új fajtákat hozhat létre ; keresztezés 
folytán ellenben új tulajdonságok nem jöhetnek létre, hanem, amennyiben 
különböző tulajdonságokkal bíró — de végeredményben hasonló tulajdon¬ 
ságokkal bíró ősöktől származó — példányok párosíttatnak, a közös 
ősi tulaj donságpk túlsúlya érvényesül, vagyis más szavakkal, visszaütés 
a keresztezésnek szükségszerű következménye. Keresztezés az 
ős felé vonzza, beltenyésztés pedig ellenkező 
irányban taszítja a fajtákat. A természeti körülmények 
állandósága a beltenyésztésnek, a természeti körülmények megváltozása 
pedig a keresztezésnek esélyeit mozdítják elő. — Az itt elmondottak 
sem tekinthetők azonban általános érvényű meghatározásoknak, már 
csak azért sem, mert a beltenyésztés és keresztezés fokozatosan egy¬ 
másba átmenő fogalmak. Beltenyésztés általában ha¬ 
sonló ivadékokat eredményez, midőn tehát leg- 
