28 
ofta framtill pa hvardera sidan en intryckt linje, hvarigenom 
det delas i trenne lober; vid vingroten finner man en liten 
fjallartad flik af dorsulum, tackande basen af vingen, det s. k. 
vinglocket. Scutellen ar vanligen nastan trekantig, i spetsen 
afrundad ocb mer eller mindre kullrig. Hos Tryphonides 
aspidopi deremot, dit slagtet Metopius horer, ar den fyr- 
kantig, i spetsen tvarhuggen, med upphojda sidokanter och 
utdragna bakhorn. Metathorax ar konvex, i spetsen stun- 
dom mer eller mindre urnupen och pa ofra sidan antingen 
slat och jemn, sasom hos manga Mesoleptus-arter, eller ge- 
nom upphojda lister delad i flera eller farre fait, hvilkas 
olika anordning lemnar goda slagt- och artkarakterer. Bak- 
kroppen ar antingen skaftad eller sessil; det forra ar han- 
delsen hos arterna af si. Mesoleptus, Catoglyptus, Euryproctus 
o. a., det senare hos flertalet hithorande insekter. Paforsta 
abdominalsegmentet finner man ofta ett par upphojda lister, 
som utga fran basen, och en emellan dem liggande ranna 
samt alltid tvenne oppningar for luftvagarne, en pa hvardera 
sidokanten, de s. k, andhalen (spiracula). Vid spetsen af 
bakkroppen finner man de yttre genitalierna, som hos han- 
nen besta af nagra korta bihang, hos honan af agglaggnings- 
roret (terebra), som hos denna familj alltid ar mycket kort. 
Stundom finner man en mangd skaftade agg sitta fiistade 
vid detta (Polyblastus). De framre vingarne hafva antingen 
tre eller endast tvenne kubitalceller; det andra kubitalfaltet 
eller spegelcellen (areola) ar vanligen, da den finnes nar- 
varande, oregelbundet trekantig, endast undantagsvis, sasom 
hos Orthocentrus-arter, femkantig, samt antingen skaftad 
eller sessil. For ofrigt finner man har de tvenne tvarnerver 
(nervi recurrentes), som utmarka hela Ichneumonidgruppen. 
Pa de bakre vingarne ar afvenledes den forsta tvarnerveu 
(n. transversus analis) den vigtigaste, Benen aro i allman- 
