115 
sokningar. Jag bar derfore ansett mig bora sa vidlyftigt 
som skett angifva de trakter jag besbkt, till upplysning for 
efterfoljande forskare, for hvilka omradet numera icke utgor 
ett fullkomligt terra incognita i geologiskt hanseende, och 
som kunna tillgodogora sig formonen af battre kartor ofver 
dessa trakter, an som i borjan stodo mig till buds. Likval, 
da jag nu vagar forsoket att framlagga en ofversigt af Enare 
och Utsjoki Lappmarkers geologi, vill jag lioppas, att fore- 
liggande afhandling, oaktadt sina brister, dock skall kunna 
laggas till grund for framtida noggranare och i detalj gaende 
undersokningar. - Den petrografiska beskrifningen hade i 
nagon mon kunnat goras mera utforlig och fullstandig, i 
handelse alia af mig gjorda samlingar varit harstades till- 
gangliga; storsta delen af de staffer jag samlade 1872 bar 
imellertid annu icke blifvit transporterad bit ned fran Kul- 
tala station vid Ivalo. — Betraffande uppgifterna ofver skik- 
tenas strykning och stupning, saval i beskrifningen som a 
de bifogade profilerna och kartan, bor jag slutligen namna 
att de aro angifna efter talrika kompassobservationer utan 
hansyn till deklinationen, som dessutom icke nyligen torde 
vara bestamd for dessa trakter, men mojligen narmelsevis 
kunde antagas '«)■ Nivauppgifterna ater i profilen ofver Ivalo- 
tlalen grunda sig pa serier af aneroid- och termometerobser- 
vationer, som under batfarder utfor elfven blifvit anstallda 
med 10 h 25 minuters mellanskof och pa 1 a 2 versts af- 
and fian hvarandra, och aro beraknade enligt Babinet’s 
kanda formel. Da likval temperatur- och vaderleksforbal- 
16) A - Hellant fann ar 1748 d. 19 Juli g. st. magnetnalens dekli- 
nation vid Utsjoki prestgard vara = 3" 30' V. (Vet. Ak. Hndl. 1756 
sid. 73). — Den 19 Aug. 1765 fann N. Marelius deklinationen = - 70 y. 
vi d Katsebeljanre, niira kiillorna af Skietschemjok (V. Ak. Hndl 1772 
sid. 16). 
