Material till Utsjoki och Enare Lappmarkers 
geologi. 
Utsjoki och Enare Lappmarker bilda Finlands nordliga 
kilformiga spets, som i vester, norr och oster gransar till 
Norska Finmarken och i sydost till Ryska Lappmarken, resp. 
Archangelska guvernementet; i soder loper gransen mot So- 
dankyla socken langs den under namn af Saari- eller Suoio- 
selka i oster och vester fortlopande vattendelaren och i syd- 
vest tillstoter Enontekis, mot hvilken trakt gransen fortgar 
fran Korsatunturi till Peltotunturi vid gransknuten mot Norge. 
Foreliggande afhandling omfattar likval icke hela detta 
omrade, utan ar det endast med den vestra och storre de¬ 
lens geologiska forhallanden, som vi i det foljande komraa 
att sysselsatta oss. 
Med hansyn till sin orografi kunde detta gebit fordelas 
pa trenne afdelningar: laglandet, medelfiiltet och fjallhojderna. 
Den forsta afdelningen skulle da omfatta det fait, som till 
nagra mils utbredning omkretsar lnarisjo, hvilken af Erd¬ 
mann 18 ) angifves ligga 415' ofver hafvet. Vid elfmynnin- 
garna, sasom vid Ivalojoki samt kring Paadarjayri uppat 
Vaskojoki och Lemmenjoki afvensom kring Muddusjayri upp 
at Kaamasjoki, skjuter det dock langre in mot medelfaltet. 
I8 J A. Erdmann: Ofversigt af rafflornas rigtning i Sverige, Norge 
och Finland (Atlas till „Sveriges qvartara bildningar“ Sthlm 1868. Tab. 
G. Wahlenberg uppskattar Inarisjons hojd ofver hafvet till knapt 
mcr an 400 paris. fot. (Flora Lapponica. Berolini 1812, p. XXXIX). 
