118 
Forutom uti enstaka hojder och bergkupper, som kunna stiga 
till 700' a 800', hojer det sig till knapt mer an 200' a 300' 
ofver Inarisjo. — Uti hela den ofriga delen af Utsjoki och 
Enare utbreder sig medelfaltet till en hojd af 600' a 800' 
ofver Inarisjo och ur detta uppstiga i skilda grupper de s. 
k. fjallhojderna till 1200' a 2000' ofver densamma. Bland 
dessa fjallhojdsgrupper ma hiir namnas Paistunturi, som ut¬ 
breder sig mellan Utsjoki och Tana elfdalar samt soderut 
smaningom ofvergar i Muotkatunturi fjallstrackningen, fran 
hvilken mot sydvest utskjuter en gren, som langs Skietschem- 
jok hojer sig i Skietschemoaivi, och mot sydost och soder en 
annan grupp, som pa bada sidor orn Lemmenjoki bildar 
Maarestatunturi och Viipastunturi och derifran vidare, dock 
med mellanliggande dalder eller medelfiilt, kan foljas uti 
Aapistunturi och Hammastunturi hojdstrackningar. Derifran 
vidare i sydost utbreder sig kring kallorna af Tolosjoki och 
Luttojoki Rautustunturi hojdstrackning, hvilken langre osterut 
fortgar i den fjallhojdsgrupp, som egentligen benamnes Saari- 
selka. — Skadar man t. ex. fran Petsikkohojderna vesterut 
ofver den vidstrackta Kaamasjokidalen mot Muotkatunturi 
fjallstrackningen, sa afspeglar sig denna mot horizonten sasom 
en oafbruten vaglinie och man tror sig hafva en sammanhan- 
gande bergskedja med har och der uppstigande smarre hymp- 
lar och kupper framfor sig. Betraktar man deremot orngif- 
ningarne fran toppen af det spetsiga Kuarvkodsch eller fran 
hogsta plataen af det afrundade Peldooaivi, sa finner man 
omkring sig en grupp af otalige hymplar och kupper med 
sallan tranga och branta utan for det mesta mjukt afrundade 
djupa dalsankningar imellan sig. Och samma anblick ter 
sig for ens oga, nar man skadar omkring sig fran t. ex. 
Wahtamapaa eller Kaunispaii i Rautustunturi, eller Pietarlauta- 
oaivi norr om Kultala, eller Joenkielivaara uti Viipastunturi 
