121 
200' a 300' hoga bergsstrackningar; under denna stracka till 
inemot foreningen med Karasjok besvaras elfven af nagra, 
dock ej synnerligen betydande forsar, Duarropahtsiguoikka, 
Tschappisguoikka (= Mustakoski, Buddasfos) m. fl. — Forhal- 
landena aro sedan ungefar lika beskaffade efter Anarjoks 
forening med Karasjok, hvarefter elfven, som numera utvidgat 
sig till en ganska bred flod, under namn af Tanaelf eller Teno- 
joki bildar gransen. Anda till Outakoski omgifves den pa 
bada sidor forst af nagot vidstrackta sandflackor men sedan af 
ganska magtiga grusbankar, och de angransande bergshoj- 
derna, som hojt sig till 200' a 300', narma sig alltmer elf- 
stranderna. Under sadana forhallanden fortskrider elfven allt- 
vidare mot norr till trakten omkring Njuvvus nybyggen; bergs- 
hbjderna hafva alltmer narmat sig elfvens strander och under 
tiden afven tilltagit i hojd, sa att de har delvis tvarbrant upp- 
stiga fran elfstranden till en hojd af 500' a 600' (pa finska 
sidan Ailikasvarre och pa den norska Gualzi Njunnis). Der- 
efter sanka de sig nagot och trada tillbaka, da magtiga i 
terrasser uppstigande grusbankar ater visa sig. Langs Yli- 
kongas, som ar en ytterst stenbunden och svar fors, utfor 
hvilken man dock kan fardas i bat, resa sig grusterrasserna 
till 100' a 150' och de derofvan ej langt Iran elfven uppsti¬ 
gande bergshojderna till 400' a 500'. — Sadan ar elfdalen 
alltvidare ner till Utsjoki, dock sa att bergshojderna och grus- 
bankarne alltmer sanka sig. Aid Utsjoki har Tanaelf en bredd 
af vidpass 150'. Derifran ner till Puolmak omgifves den- 
samma af jamforelsevis lagre grusbankar och sandfalt, som 
dock vid den ofarbara, ytterst valdsamma forsen Alakongas 
pa finska sidan hoja sig till 90' a 100'; pa norska sidan 
midtemot uppstiger en i kolossala stenblock sonderklyftad 
bergsbrant fran elfvens strand; eljes ligga bergshojderna under 
denna stracka pa langre afstand fran elfven. 
