135 
till mangd och korn samt isynnerhet genom tillkomsten af 
diverse tillfalliga bestandsdelar uppkomma flere skilda fran 
denna hufvudvarietet i storre och mindre grad afvikande 
artforandringar, bland hvilka fornamligast foljande bora om- 
namnas fran var lappska granulitformation, 
Allmannast och egentligen forherrskande inom hela ge- 
bitet ar en ljusgra, dels smakornig dels mera grofkornig gra- 
nulitvarietet, som innehaller, forutom de typiska bestands- 
delarne, livit samt i ringare mangd svart glimmer. Den 
smakorniga hyser foretradesvis hvit eller grahvit glimmer i 
fina fjall; i den grofkorniga forekomma bada glimmerar- 
terna samlade i vagiga tunna lameller, hvarigenom bergarten 
erhallit en flasrig textur, hvilken isynnerhet blifvit tydligt 
ntvecklad da dertill, sasom ofta ar fallet, bade faltspaten 
och qvarzen afskiljt sig i planparallela lager, mellan hvilka 
de stundom ratt stora (1" a 1,5" i diam.) granataggregaten 
ligga inbaddade i linsformiga eller oregelbundet hopgyttrade 
samlingar. I den glimmerlialtiga granuliten och foretradesvis 
i den grofkorniga ar faltspaten ofta af blagra och gulaktig 
farg och qvarzen likaledes ej sallan brungul tillfoljd af en 
mer eller mindre langt gangen sondervittring af granatpar- 
tierna, hvilka da visa ett matt gulbrunt utseende och stundom 
genomkorsas af gronaktiga glimmer- eller kloritfjall. 
Temligen ofta forekomma mindre partier af en tredje 
granulitvarietet, som innehaller jamte de vanliga bestands- 
Magnesia.0,o3 
Gl. forhist.0,38 
Alkalier (obestamda) . . (9,os) 
hvilket stammer val ofverens med analyser a granulit fran andra trakter. 
Flir jamffirelse ma hanvisas till A. Stelzner: Unters. im Gebiete d. saehs. 
Granulitgebirges, N. Jahrb. f. Min. 1871, sid. 245 ff. och Scheerer: Ge¬ 
nesis d. Granulite, N. Jahrb. f. Min. 1873. sid. 677. 
