137 
hvilken blott der och hvar ett glasglansande ortoklasplan 
kan upptackas. Denna varietet forekommer blott i belt 
underordnade och tunna skikt, lagervexlande med den glim- 
merhaltiga och den typiska granuliten, och har af mig blifvit 
observerad i Ailikasvarre yid Tana, pa toppen af Kuarvkodscb, 
vid Kovotoskoski i Lemmenjokidalen, i nedre loppet af Yas- 
kojoki saint invid Kultala i Ivalodalen. 
Slutligen synes mig sasom femte varietet bora upp- 
stallas en egendomlig hornblendehaltig granulitartad bergart, 
hvilken antraffas saval vid Tanaelf som vid Ivalo pa granu- 
litformationens vestra grans; beskrifningen pa densamma 
anser jag dock lampligast bora meddelas forst langre fram. 
Bland ovasentliga bestandsdelar, som dessutom fore- 
komma i den ena eller andra af de namnda granulitvariete- 
terna, bora slutligen namnas oligoldas, jernkis, disthen eller 
buchokit saint framfor allt grafit. 
Blott sallan tinner man i vara lappska granulitvarie- 
teter faltspatsytor med den for plagioklaserna s& karakteri- 
stiska tviffingsstreckningen; dock har jag nagon g&ng obser- 
veiat densamma lios den tredje af ofvananforda granulitvarie- 
teter, men tydligast hos en nagot glimmerhaltig granulit fran 
Ruostekallio vid Ivalo, omkr. 18 verst ofvanom Kultala. 
Denna innehaller namligen gulaktig oligoldas i betydlig 
mangd samt dessutom gnistor och korn af jernkis, genom 
hvars sondervittring bergarten erhallit gulaktig farg. - Jernkis 
citvensom magnetit traffas dessutom flerstiides, isynnerhet 
mot formationens vestra grans, der granuliten ofta innehaller 
hornblende och lagervexlar med hornblendegneis och horn- 
hlendeskiffer, som pa denna kant tillstota saval vid Ivalo 
som vid Tana. — Fina prismer af disten liar jag obser- 
verat vid Luttojoki uti en serdeles granatrik, glimmerhaltig och 
flasrig granulit, som dessutom innehaller fina grafitfjall, samt 
