138 
uti en mera grofkornig, flasrig och hornblendehaltig granulit 
nagra verst nedanom Ischkorasjoks utflode i Tanaelf. I den 
typiska glimmerfria granuliten vid Ivalo har jag afven der 
och hvar iakttagit hvita finstraliga aggregat af ett mineral, 
som formodligen ar fibrolit eller disten och afvensa bar 
Thoreld 28 ) i losa stenskarfvor vid Ivalo observerat nallika 
kristallbildningar, som befunnits besta af disten. 
Ett storre intresse erbjuder grafitens forekomst uti granu¬ 
liten isynnerhet som denna tillfalliga bestandsdel, savidt jag 
funnit, angifves fran blott ett stalle 29 ) inom de flerstades i 
Sachsen och Bayern samt Bohinen och andra delar af Oster- 
rike undersokta granulitfalten. Inom den lappska granulitfor- 
mationen ar grafiten deremot icke nagon sallsynthet; jag har 
observerat densamma flerstades langs Ivalo, vid Palsinoja, i 
trakten kring Luttojokis kallor, vid Bovotoskoski i Lemmen- 
jokidalen och slutligen pa toppen af Kuarvkodsch, foretra- 
desvis uti den typiska glimmerfria granulitvarieteten, men nagon 
gang afven uti den glinnnerhaltiga, ehuru de sma grafitfjallen 
da med svarighet skiljas fran den gra glimmern, som omfiltar 
desamma. Uti den glimmerfria granuliten forekommer gra¬ 
fiten uti ytterst sma fjall, som i bergartens tvarbrott visa sig 
lagrade i fina med skiffrigheten parallelt lopande strimmor. 
— Pa ett stalle vid Ivalo vidpass IV 4 verst nedanom Kultala 
station blottades under jordrymning for guldvaskningen till 
flere alnars langd ett nagra turn magtigt lager af grafit, hvars 
utstrackning likval icke kunde foljas vidare i anseende till 
ofverliggande gruslager som for det omformalda andamalet 
icke behofde undanskaffas. 
28 ) A. P. Thoreld: Embetsberattelse om galdletnings- och vasknings- 
arbetet inom finska lappmarken under sommaren ar 1870. sid. 11. 
I9 ) C. W. Giimbel: anf. st. sid. 340. 
