148 
och langs Tankajoki har jag funnit fast klyft forst vidpass 
2 mil ofvanom mynningen och da ater hornblendeskiffer. 
Granulitfaltets granslinie soder om Ivalo torde saledes i syd- 
ostlig riktning stracka sig fran trakten nedanom Repojoensuu 
till narheten af Kiviojas mynne och vidare till trakten soder om 
Ahonpaavaara. — Pa dess ostra sida hafva vi noidligast att 
soka en granspunkt omkring 1 mil vesterom Utsjoki. Der- 
ifran gar granslinien soderut sannolikt till tiakten kring 
Enare kyrka och ofver holmarne i sydvestra delen af Inari- 
sjo, emedan spar af Utsjokidalens gneisfalt armu uppsticka 
ur de vidstrackta grusfiilten narmast soder om Syysjar\i 
(Zautschisjayri); osterom Enare kyi'ka har jag observerat 
granit, hvars xitbredning jag likval icke narmare uxxdersokt. 
Hos forstmastaren F. J. F. Silen uti Enare sag jag dock 
stuffer af nastan typisk granulit tagna fran holmen Ukko, 
som ligger i Inari sjo omtrent l 1 /, mil osterom Enare kyrka; 
likval finnes derstades ocksa granit enligt meddelanden af 
bergsproheraren, magister K. A. Moberg. 
Likasom olika asigter yppat sig vid fragan om de i 
sodra och mellersta Europa forekommande granulitformatio- 
nernas och enkannerligexi om den sachsiska granulitens natur 
och uppkomstsatt, sa kunna mojligen ock meningarne blifva 
delade i afseende a den lappska granulitformationens genesis, 
sedan detta omrade framdeles blifvit noggranare och i detalj 
undersokt och studeradt. En anledning till denna formodan 
finner jag redan deri, att bergmastaren Dahll 31 ), da han 
framlagger resultaten af sina undersokningar i Norslca Fin- 
marken och skildrar sitt besok & Kultala ar 1870, uppgifver 
att den radande bergarten langs Porttikoski, der guldvaske- 
3I ) T. Dahll: Incfberetning till Dept, for det Indre om Underso- 
gelser ang. Guldforekomster i Finmarken i 1870. Christiania „Morgen- 
hladet“ N:o 111 A. for den 23 April 1871. 
