151 
Enligt Zirkel 4 ' 2 ) anses granulitformationerna i Yoge- 
serna och i trakterna kring Lyon af bade Rozet och Fournet 
sasom eruptiva bildningar och Puton betraktar bade gneisen 
och granuliten sasom jordklotets ursprungliga, under sam- 
verkan af' vatten och stark hetta tillkomna skal eller krusta. 
De i ostra Bayerns laurentiska urgneisformation fore- 
kommande underordnade granulitpartierna hallas af Giim- 
bel 43 ) for med gneisen analoga bildningar, hvilka utgora 
ursprungliga genom samverkan af vatten, starkt tryck och 
hog temperatur alstrade aflagringar. 
Men for att nu aterkomma till fragan om var lappska 
granulitformation, sa kan jag pa grund af de hittills gjorda 
iakttagelserna tillsvidare icke stalla densamma i genetiskt 
hanseende vid sidan af den sachsiska, savida asigten om 
denna senates eruptiva natur ar riktig; utan vill jag fastmer 
i forenamndt afseende parallelisera var granulitformation med 
gneisen och de kristalliniska skifferarterna, man ma da sedan 
betrakta dessa sasom ursprungligen i sitt nuvarande skick 
bildade strater eller ock som metamorfoserade sedimentlager. 
Sasom skal for denna asigt bor i framsta rummet an- 
foras, att jag ingenstades observerat utlopare eller apofyser 
af granulit, genomsattande angransande gneis- och skiffer- 
strater, ett forhallande som enligt Naumann 44 ) deremot 
ehuru mera sallan kan iakttagas hos den sachsiska granulit- 
formationen och som anses for en af de mest karakteristiska 
egenheterna hos de eruptiva bergarterna. En annan for erup- 
tiverna likasa betecknande foreteelse iiro i dem inbaddade 
42 ) F. Zirkel: anf. st. II. sid. 511. De derstades citerade fmnsyska 
arbetena bar jag icke haft tillfalle att taga notis om, emedan de, savidt 
Jag vet, icke iiro hos oss tillgangliga. 
43 ) C. W. Gilmbel: anf. st. sid. 8S7. 
44 ) Naumann: N. Jabrb. f. Min. Jahrg. 1872. sid. 928. 
