153 
fraga ar ora formationens natur och genesis. Men att har 
papeka alia i ena eller andra hanseendet markeliga lokaler, 
som jag haft tillfalle att se, torde kunna anses ofverflodigt; 
jag skall derfore inskranka mig till att anfora blott nagra 
mera framstaende och for en resande i dessa trakter jam- 
forelsevis mera latt tillgangliga ibland deni. 
En sadan i omformaldt hanseende serdeles instruktiv 
punkt ar exempelvis den narmaste omgifningen vid Kultala 
station. Har anstar forst och framst uti nagra turn till en 
eller'annan fot magtiga skikt en rent typisk, hvit granulit, 
som utgor en finkornig blandning af hvit faltspat och qvarz, 
i hvilken massa ligga inbaddade i skiffringsriktningen tunna 
linser och laraeller af ljusgra qvarzit, samt ytterst fina fjall 
af grafit och slutligen strodda storre och mindre ljusroda 
granater. Rena faltspatsytor synas sallan och a dessa har 
jag ej iakttagit nagon tvillingsstreckning, men val stundom 
ett labradoriserande fargspel, formodligen harrorande af en 
spjelkning hos mineralet i mycket tunna lameller. — En 
annan derstades forekommande gulaktig, medelkornig varietet 
ar synnerligen rik pa gragul qvarzit och innehaller icke 
grafit; de yiunigt instrodda brunroda granaterna, l / <2 _ 1 "' i 
diam., aro afrundade, liksom smultna i kanterna. — En tredje 
varietet slutligen, och som anstar i magtiga baddar, inne¬ 
haller ej obetydligt svart glimmer, hvars fjall stundom samlat 
sig i storre lameller, hvarigenom bergarten erhallit en flasrig 
textur; granaterna uti denna aro da vanligen samlade i 
storre massor eller aggregat af 1"—2" i diameter och denna 
varietet hyser stundom afven spridda gnistor och fjall af 
grafit. — Alla dessa finner man har skiktvis uti baddar, 
som skjuta in mot NO. under 40° a 50° lutning mot hori- 
zontalplanet; men skiktningen framtrader arura tydligare deri- 
genom att med dem yttermera lagervexla nagra turn till en 
