154 
eller annan fot magtiga skikt af en finkornig, morkgra, ser- 
deles qvarzrik gneis. — Grransytorna imellan dem aro ofta 
mycket skarpt markerade och tydligt framstaende, men man 
finner bar afven de skilda granulitvarieteterna smaningom 
ofvergaende i hvarandra. Man skall salunda knappast traft'a 
en mera tydligt utvecklad skiktning an den granuliten har- 
stades foreter. 
Enahanda forhallanden kan man iakttaga omkr. 3 verst 
nedanom Kultala pa norra stranden af Ivalo. Har finner 
man ater typisk hvit granulit med hampfros stora granater, 
lik den nyssbeskrifna vid Kultala; vidare en nagot flasrig 
glimmerhaltig granulit med storre granataggregat oeh slut- 
ligen en morkgra qvarzitartad granulit med mikroskopiskt 
sma roda granater. Och i lagervexling med dessa upptrader 
bar dessutom i stundom magtigare baddar en morkgra medel- 
kornig gneis, som innehaller hvit ortoklas, gul och gra pla- 
gioklas, gra qvarz samt i ymnighet svart och gronaktig 
glimmer, bvartill komma strodda korn af morkbrun granat; 
granulitbaddarna visa har 50° a 70° fall mot NO. 
Ungefar 1 verst lagre ner traffar man ater typisk hvit 
granulit, glimmerhaltig granatrik granulit och gra gneis, lik 
den nyssbeskrifna, lagervexlande i baddar, som med 45° 
stupning falla in mot NO. Skifirigheten hos den medelkor- 
niga typiska granulitens stundom flere fot magtiga bankar 
ar har mindre tydlig. Dessutom forekommer harstades in- 
lagrad i magtigare baddar en egendomlig grongra bergart, 
som paminner nagot om den i Sachsen forekommande s. k. 
trappgranuliten. Beskrifningen pa densamma meddelas lan- 
gre fram. 
Langs Palsinoja, nagra verst ofvanom dess utflode i 
Ivalo, finner man likaledes olika granulitvarieteter i lager¬ 
vexling med hvarandra. Forherrskande ar visserligen en 
