157 
stycken, och ligger i Here fot magtiga baddar, bos hvilka skikt- 
ningen i ofrigt afvensom skilfrigheten aro hogst ofullkomligt 
utbildade. — Har har jag vidare att angifva tvenne andra 
som underordnade bestandsmassor forekommande bergarter, 
namligen en storkornig granit eller pegmatit, hvilken genom- 
satter granuliten i gangar och stockar, samt qvarzit, som pa 
nagra stallen t raff as i lagergangar och kortlar inbaddade 
mellan granulitskiktena. Pegmatiten bestar dels af endast 
rod ortoklas och gra eller hvit qvarz (sadan jag observerat 
den t. ex. uti en Here tiotal famn lang och 4' a 6' magtig i NNO. 
strykande gang pa hojderna ofvanom Tansijok vid Tana), 
dels af dessa bestandsdelar jemte nagot hvit glimmer (t. ex. 
i en nagra aln magtig N 30° 0. strykande gang pa norra 
stranden af Ivalo, 5 verst ofvanom Kultala) eller svart glimmer 
(vid nedre loppet af Yaskojoki) eller andteligen med stora 
flasor af svart samt sma fjall af hvit glimmer (strykande NO. 
pa Mahlattisaari och andra holmar midtemot Veskoniemi i 
sydvestra andan af Inari sjo). Ungefar 1 / i verst ofvanom 
Kultala pa norra stranden af Ivalo innehaller en, af rod or¬ 
toklas och gra qvarz bestaende, storkornig pegmatit utom 
litet hornblende derba partier af jernglans och titanjern. — 
Qvarziten ater, som jag observerat blott pa nagra stallen langs 
Ivalo, ar dels rent mjolkhvit dels och vanligast af gragul 
farg, sasom exempelvis omkr. 30 verst ofvanom Kultala samt 
vid Porttikoski ] / 4 verst afvensom vidpass 3 verst nedanom 
Kultala, och slutligen vid Palsinoja nagra verst ofvanom myn- 
ningen; den forekommer sasom redan forut blifvit namndt i 
linsformiga kortlar eller lagerlika adror och gangar inkilade 
mellan granulitens skikt och bankar. 
Slutligen torde det vara pa sin plats att liar annu namna 
°m tvenne andra egendomliga mineralblandningar, som i 
smarre massor patraffas vid Ivalo nagot ofvanom mynningen 
