160 
streckning a densamma, gra qvarz och hvit eller grahvit 
glimmer i storkornig blandning; de stora glimmerlamellerna 
hafva enligt undersokningar af Wiik 48 ) befunnits tillhora 
glimmerarten muskovit. Strodda i bergarten forekommande 
gula och grona punkter torde harrora af sondervittrad jern- 
ocb kopparkis. 
Langs Nuolasjokis ofre lopp anstar en smakornigt 
stanglig dioritskiffer, som hufvudsakligen bestar af morkgron, 
niistan svart hornblende jamte nagot faltspat af gra eller 
hvit farg samt fina gnistor af jernkis och urskiljningar af 
gulgrona epidotstrimmor. De ofta l" a 2" tjocka skiktena 
stryka N—S., med obetydliga afvikningar at vester fran mag- 
netiska meridianen och 30° a 50° fall mot O. — Denna berg- 
art bar harstades en ganska vidstrackt utbredning och fore- 
kommer alltvidare langs I^uolasjoki i dess mellersta lopp. I 
dessa trakter har jag dock observerat pa ett stalle i lager- 
vexling harmed en finkornig gra, nagot hornblendehaltig gneis 
samt Y" a 3’" tjocka skikt af mjolkhvit eller gul qvarzit med 
finkornig textur och rosthinnor imellan skiktena; strykningen 
ar afven har N—S. med 40° stupning mot 0. — Uti nedre 
loppet af Nuolasjoki finner man en finkornig rodaktigt gra 
gneis med stangligt skiffrig textur; den innehaller rodaktig 
ortoklas, grahvit qvarz och svarta eller mbrkgrona glimmer- 
blad, som ligga anordnade i strimmor och delvis omfilta falt- 
spat-qvarzpartierna, hvarigenom stundom en tydligt stanglig 
textur framkallas och en vacker krusning pa skiktytorna. I 
lagervexling med denna forekommer dessutom i underordnade 
partier en synnerligt glimmerrik flasrig gneis, som vid en flygtig 
granskning latt kunde tagas for glimmerskiffer. Den bestar 
4S ) P. J. Wiik: Optisk-kristallografisk undersokning af flnska 
glimmerarter (Ofvers. af F. Vet. Societetens Porh. XIV. 1871—72 sid. 38). 
