167 
a 500' ofver omgifningarne uppstigande, afrundade hojder, 
den ena i norr och den andra i soder med en langsluttande 
obetydlig dalsankning emellan sig saint ett frail den norra 
hojden mot sydost utlopande utskott, hvarpa raroset ar be- 
laget. Bergarten utgores af en finkornig, stauglig, blasvart 
eller gronsvart hornblendeskiffer med en och annan ofull- 
standigt utbildad kristall af rod ocli brun granat, hvarjamte 
tunna lager och linser af mjolkhvit, blagra eller gulaktig 
qvarzit Annas inbaddade har och hvar i densamma. Enligt 
pa flere stallen under liela bergstrackningen gjorda iaktta- 
gelser ar de val utvecklade tunna skiktenas strykningsrikt- 
ning N 40° a 45° 0., med 35° fall mot SO. Pa hela Korsa- 
tunturi men isynnerhet pa dess vestra sluttning traffas kant- 
stotta block och stenar af en ljusrod, medelkornig granit, 
som bestar af livit, till ej ringa del plagioklastisk faltspat, 
gra qvarz saint strodda sma, fjall af hvit afvensom af svart 
glimmer. 1 sammanhang harmed bor anmarkas att, enligt 
enskildt meddelande af bergmastaren A. F. Thoreld, granit 
anstar langs stranderna af det i narheten vesterut belagna 
Korsajarvi, hvarigenom horublendeskifferns lagstallning firmer 
sin forklaring. 
Ett stycke ofvanom Kattilankoski, ungefar 92 verst of- 
vanom Kultala, anstar samma bergart som i Korsatunturi, 
men i lagervexling med denna antraffas har en ljusgra till 
gulgra qvarzitskiffer, som bestar af slangligt-kornig qvarzit 
och sma silfverglansande hvita glimmerfjall; skiffrigheten bos 
densamma ligger ej i samma plan som den val utvecklade 
skiktningen, utan skiir denna under 10° a 20° vinkel. Qvarzit- 
skiffern hyser vidare ett och annat granatkorn samt fina 
gnistor af jernkis och kopparkis; pa skiktytorna ar den¬ 
samma vanligen fargad rostgul, till foljd af kisernas sonder- 
vittring; hornblendeskiffern ligger i magtigare lager, med 
