168 
hvilka qvarzitskiffern vexlar i */,/ a 3' tjocka baddar. I tvarbrot- 
tet foreter qvarzitskiffern ett sandstensartadt utseende, sa att 
densamma mojligen kunde betraktas, sasom ett slags qvarzit- 
sandsten, heist plana ytor af, ehuru ytterst spridda, falt- 
spatskorn forekomma i densamma; a hornblendeskiffern tin ner 
man stundom vackert krusiga, bojda skiktytor. 
Ofvanom Ivalo Eriks ensliga stuga, vidpass 88% verst 
fran Kultala, traffas gra medelkornig, hornblendehaltig gneis, 
som ligger i tjocka baddar, hvilka forklyftas i tvenne mot 
skiktytan och sinsemellan nastan vinkelrata riktningar och sa- 
lunda souderfalla i parallelipipediska plattor; strykn. N 65° V., 
med 30" fall mot SV. — Bergarten bestar af rodaktig och 
grahvit, till stor del plagioklastisk faltspat, gra qvarz och 
ymnigt svart glimmer afvensom svart hornblende. — Omkr. 
y 2 verst lagre ned upptrader allt samina bergart, delvis 
inera grofkornig och hornblenderik samt i magtigare bankar, 
delvis finkornig, glimmerrik och tunnskiffrig. Vid Ivalo Eriks 
lagervexlar med densamma en rodaktig, flasrig glimmergneis 
i tjocka granitlika bankar. 
Langs Lismakoski och sannolikt alltifran Ivalo Eriks 
utbreder sig enahanda gra medelkornig gneis med triklinisk 
faltspat samt mer och mindre hornblendehaltig; 75 1 /* verst 
ofvanom Kultala ar strykn. N 35° Y. med 20° stupning mot 
SO. — De till stora membraner hoptofvade svarta glimmer- 
fjallen forlana bergarten en flasrig textur. 
Lagre ner langs Lismasuanto traffas smakornig horn- 
blendegneis med ymnigt instrodda bruna granater och hvit 
plagioklastisk faltspat samt obetydligt glimmer, och med 
denna lagervexlar hornblendeskiffer, som vidpass 73 verst 
ofvanom Kultala stryker N 15° 0. med 30° fall mot 0.; 72 
verst ofvanom Kultala ar den ofta vresiga hornblendegnei- 
sens strykning N 35° Y. med 45° stupning mot NO. 
