179 
att skifferzonen bildats senare, hvilket afven antydes af dess 
petrografiska beskaffenhet, och dess undergripande aflagring 
i forhallande till granuliten maste da betraktas sasom senare 
tillkommen, som en foljd af storartade undulationer och om- 
kastningar inom hela faltet. Att jordskorpan under sina ti- 
digare utvecklingsskiften oftare undergatt sadana omhvalf- 
ningar, torde val ofverhufvud kunna forutsattas, ora man 
ocksa icke alltid kan utgrunda orsaken till dessa foreteelser. 
Slutligen bor har annu papekas en omstiindighet be- 
traffande den lappska granulitformationen i forhallande till 
omradets allmanna orografiska beskaffenhet: de fiesta och 
mest betydande fjallhojdsgrupper uti nu ifraga varande delar 
af I inska Lappmarken forefinnas namligen inom denna for¬ 
mations granser och bildas just af granuliten; ja de forefalla 
i sjelfva verket som aterstoder efter en ursprungligen sam- 
manhangande domformig bergskedja, hvilken sedermera varit 
utsatt for en storartad och langvarig erosionsverksamhet. 
Afven i detta lianseende foreter saledes den lappska gra¬ 
nulitformationen ett helt annat forhallande an den sachsiska, 
hvilken beskrifves sasom pa alia sidor omgifven af en nagra 
hundra fot hogre uppskjutande skiffervall, och da Naumann si) 
afvenledes hari finner ett stod for asigten om den sachsiska 
granulitens eruptiva natur, visar det anforda motsatta for- 
hallandet hos oss, att ocksa denna grand saknas for ett lika- 
dant antagande i afseende a den lappska granulitformatio- 
nens art och uppkomstsatt. 
Alldenstund har icke kan blifva fraga om nagon utfor- 
ligare redogorelse for de skilda hypoteser, som under ti- 
dernas lopp blifvit uppstallda for att forklara de skiktade 
kristalliniska bergarternas uppkomstsatt, vill jag blott an- 
5I ) Naumann: Geognosie. 2:te Aufl. II. sid. 184. 
