192 
lager afsticka bjert fran det ofriga gruset i bankarne genom 
sin farg och skarpa begransning. 
Saval krosstensgruset som rullstensbaddarne besta till 
sin hufvudmassa af fragmenter af narmast invid eller hogre 
upp i elfdalarne anstaende bergarter. Mindre allmanna aro 
deremot stycken af pa langre afstand anstaende eller fran 
okanda trakter harstammande bergarter. Salunda besta 
rullstenarne uti Aimiobanken fornamligast af de gneis- och 
granulitvarieteter som traffas der i narheten kings Tanadalen; 
till ringare antal forekomma deremot sadana af rod granit, 
af gra qvarzit samt af grona och violetta kristalliniska skiffrar, 
som jag ej observerat i fast klyft. Uti Utsjokidalen besta 
rullstensbankarne afven till storsta delen af gneisfragmenter, 
men harstades traffas dock afven ofta rullstenar af granulit 
samt t. ex. vid mynningen af Tscharsjok till stor mangd sa¬ 
dana af rod granit och rostgul qvarzit. Likaledes har jag 
uti Ivalodalen funnit saval krosstensgruset som rullstenarne 
till storsta delen besta af granulit och af de liogre upp i 
fast klyft forekommande gneis- och skifferarterna; mindre 
vanliga aro deremot stycken af rod granit och qvarzit, och 
blott pa ett stalle, vidpass 13 l / 2 verst ofvanom Kultala a 
norra stranden af Ivalo, har jag i en lag strandbadd af 
rullstenar patraffat ett nagot kantafrundadt block af par fots 
diameter, hvilket bestod af konglomerat, som jag ej funnit 
anstaende; det inneholl knytnafve-stora rullstenar af qvarzit 
och rod felsitartad granit, hopcementerade af en glimmer- 
haltig grundmassa. Stundom liafva afven vid guldvaskerierna 
i Ivalodalen patraffats mer och mindre afrundade anda till 
knytnafve-stora stycken af magnetit och af hamatit. I an- 
seende till sin storlek variera rullstenarne betydligt: vanligast 
aro de af nagra turns och mindre genomskarning, men ej 
sallan traffas mycket val afrundade och nagot aflanga, agg- 
